529900CA1YDA41X76751 2022-12-31 529900CA1YDA41X76751 2023-12-31 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 2022-12-31 529900CA1YDA41X76751 2023-01-01 2023-12-31 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 529900CA1YDA41X76751 2023-01-01 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 ifrs-full:SharePremiumMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 529900CA1YDA41X76751 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 529900CA1YDA41X76751 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900CA1YDA41X76751 2022-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 529900CA1YDA41X76751 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900CA1YDA41X76751 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900CA1YDA41X76751 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 529900CA1YDA41X76751 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 529900CA1YDA41X76751 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 529900CA1YDA41X76751 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 529900CA1YDA41X76751 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900CA1YDA41X76751 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 529900CA1YDA41X76751 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900CA1YDA41X76751 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900CA1YDA41X76751 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 529900CA1YDA41X76751 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 529900CA1YDA41X76751 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 529900CA1YDA41X76751 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 529900CA1YDA41X76751 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900CA1YDA41X76751 2023-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 529900CA1YDA41X76751 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900CA1YDA41X76751 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900CA1YDA41X76751 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 529900CA1YDA41X76751 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 529900CA1YDA41X76751 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 529900CA1YDA41X76751 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember iso4217:HUF xbrli:shares iso4217:HUF xbrli:shares
MAGYAR TELEKOM TÁVKÖZLÉSI NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG
KONSZOLIDÁLT ÉVES JELENTÉS ÉS EGYEDI ÉVES JELENTÉS A 2023. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉVRE
2 TARTALOMJEGYZÉK A KONSZOLIDÁLT ÉS EGYEDI ÉVES JELENTÉSHEZ KONSZOLIDÁLT ÉVES JELENTÉS ......................................................................................................................................................................... 3 KONSZOLIDÁLT ÉVES BESZÁMOLÓ ÉS ÜZLETI / VEZETŐSÉGI JELENTÉS ............................................................................................. 4 KONSZOLIDÁLT ÉVES BESZÁMOLÓ .................................................................................................................................................................... 7 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK ÉS FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI JELENTÉS...................................................................................... 8 KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS – ESZKÖZÖK .......................................................................... 9 KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS - FORRÁSOK......................................................................... 10 KONSZOLIDÁLT EREDMÉNYRE ÉS EGYÉB ÁTFOGÓ JÖVEDELEMRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS.............................................. 11 KONSZOLIDÁLT CASH-FLOW KIMUTATÁS ................................................................................................................................................ 13 KONSZOLIDÁLT SAJÁT TŐKE VÁLTOZÁSAINAK KIMUTATÁSA ............................................................................................................ 14 MEGJEGYZÉSEK A KONSZOLIDÁLT SAJÁT TŐKE VÁLTOZÁSAINAK KIMUTATÁSÁHOZ .............................................................. 15 MEGJEGYZÉSEK (KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET) A KONSZOLIDÁLT ÉVES BESZÁMOLÓHOZ ............................................................. 17 KONSZOLIDÁLT ÜZLETI / VEZETŐSÉGI JELENTÉS .................................................................................................................................... 120 EGYEDI ÉVES JELENTÉS .................................................................................................................................................................................... 161 EGYEDI ÉVES BESZÁMOLÓ ÉS ÜZLETI / VEZETŐSÉGI JELENTÉS ........................................................................................................ 162 EGYEDI ÉVES BESZÁMOLÓ ............................................................................................................................................................................... 165 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓ ÉS FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI JELENTÉS ...................................................................................166 PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS – ESZKÖZÖK ......................................................................................................167 PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS - FORRÁSOK ......................................................................................................168 EREDMÉNYRE ÉS EGYÉB ÁTFOGÓ JÖVEDELEMRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS ...........................................................................169 CASH-FLOW KIMUTATÁS ..............................................................................................................................................................................170 SAJÁT TŐKE VÁLTOZÁSAINAK KIMUTATÁSA.........................................................................................................................................171 MEGJEGYZÉSEK A SAJÁT TŐKE VÁLTOZÁSAINAK KIMUTATÁSÁHOZ ...........................................................................................172 MEGJEGYZÉSEK (KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET) AZ EGYEDI ÉVES BESZÁMOLÓHOZ ........................................................................174 EGYEDI ÜZLETI / VEZETŐSÉGI JELENTÉS .................................................................................................................................................... 262
3 MAGYAR TELEKOM TÁVKÖZLÉSI NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG KONSZOLIDÁLT ÉVES JELENTÉS A 2023. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉVRE
4 MAGYAR TELEKOM TÁVKÖZLÉSI NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG KONSZOLIDÁLT ÉVES BESZÁMOLÓ ÉS ÜZLETI / VEZETŐSÉGI JELENTÉS A 2023. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉVRE
5 TARTALOMJEGYZÉK A KONSZOLIDÁLT ÉVES JELENTÉSHEZ KONSZOLIDÁLT ÉVES JELENTÉS ......................................................................................................................................................................... 3 KONSZOLIDÁLT ÉVES BESZÁMOLÓ ÉS ÜZLETI / VEZETŐSÉGI JELENTÉS ............................................................................................. 4 KONSZOLIDÁLT ÉVES BESZÁMOLÓ .................................................................................................................................................................... 7 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK ÉS FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI JELENTÉS...................................................................................... 8 KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS – ESZKÖZÖK .......................................................................... 9 KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS - FORRÁSOK......................................................................... 10 KONSZOLIDÁLT EREDMÉNYRE ÉS EGYÉB ÁTFOGÓ JÖVEDELEMRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS.............................................. 11 KONSZOLIDÁLT CASH-FLOW KIMUTATÁS ................................................................................................................................................ 13 KONSZOLIDÁLT SAJÁT TŐKE VÁLTOZÁSAINAK KIMUTATÁSA ............................................................................................................ 14 MEGJEGYZÉSEK A KONSZOLIDÁLT SAJÁT TŐKE VÁLTOZÁSAINAK KIMUTATÁSÁHOZ .............................................................. 15 MEGJEGYZÉSEK (KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET) A KONSZOLIDÁLT ÉVES BESZÁMOLÓHOZ ............................................................. 17 1 A CSOPORTRÓL .......................................................................................................................................................................................... 17 2 A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK KÉSZÍTÉSÉNEK ALAPJA ÉS LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK ÖSSZEFOGLALÓJA.... 19 3 KRITIKUS SZÁMVITELI BECSLÉSEK ÉS MEGÍTÉLÉSEK .................................................................................................................... 26 4 PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK............................................................................................................................................................. 30 5 PÉNZÜGYI KOCKÁZAT KEZELÉSE .......................................................................................................................................................... 54 6 NYERESÉGADÓ ........................................................................................................................................................................................... 64 7 KÉSZLETEK ................................................................................................................................................................................................... 68 8 ÉRTÉKESÍTÉSRE KIJELÖLT ESZKÖZÖK ÉS EZEKHEZ KÖZVETLENÜL KAPCSOLÓDÓ KÖTELEZETTSÉGEK ...................... 68 9 TÁRGYI ESZKÖZÖK .................................................................................................................................................................................... 69 10 IMMATERIÁLIS JAVAK ........................................................................................................................................................................... 74 11 BEFEKTETÉSEK TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOKBAN ÉS KÖZÖS MEGÁLLAPODÁSOKBAN..................................................... 79 12 EGYÉB ESZKÖZÖK ................................................................................................................................................................................... 80 13 CÉLTARTALÉKOK ..................................................................................................................................................................................... 80 14 EGYÉB RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK ............................................................................................................................... 82 15 EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK ........................................................................................................................... 82 16 NEM IRÁNYÍTÓ RÉSZESEDÉSEK .......................................................................................................................................................... 83 17 LÍZINGEK ..................................................................................................................................................................................................... 85 18 BEVÉTELEK ................................................................................................................................................................................................ 91 19 KÖZVETLEN KÖLTSÉGEK ....................................................................................................................................................................... 95 20 SZEMÉLYI JELLEGŰ RÁFORDÍTÁSOK ................................................................................................................................................ 96 21 EGYÉB MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEK .......................................................................................................................................................... 99 22 EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK .........................................................................................................................................................100 23 KAMATBEVÉTEL .....................................................................................................................................................................................100 24 KAMATKÖLTSÉG ....................................................................................................................................................................................100 25 EGYÉB PÉNZÜGYI KÖLTSÉGEK - NETTÓ ........................................................................................................................................101 26 VÁLTOZÁSOK A CSOPORTBAN .........................................................................................................................................................101
6 27 EGY RÉSZVÉNYRE JUTÓ EREDMÉNY (EPS) ..................................................................................................................................101 28 TÁRGYI ESZKÖZÖK ÉS IMMATERIÁLIS JAVAK BESZERZÉSE ....................................................................................................102 29 LEÁNYVÁLLALATOK ÉS ÜZLETI KOMBINÁCIÓK AKVIZÍCIÓJÁNAK ÉS ÉRTÉKESÍTÉSÉNEK CASH-FLOW HATÁSA .102 30 FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK ............................................................................................................................103 31 BESZERZÉSI ELKÖTELEZETTSÉGEK..................................................................................................................................................103 32 TRANZAKCIÓK KAPCSOLT VÁLLALKOZÁSOKKAL .......................................................................................................................104 33 BEMUTATANDÓ SZEGMENSEK ÉS INFORMÁCIÓ A FÖLDRAJZI TERÜLETEKRŐL .............................................................107 34 SZABÁLYOZOTT PIACOK ÉS TEVÉKENYSÉGEK ............................................................................................................................113 35 MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK .................................................................................................................................119 KONSZOLIDÁLT ÜZLETI / VEZETŐSÉGI JELENTÉS .................................................................................................................................... 120 BEVEZETÉS ....................................................................................................................................................................................................121 ÖSSZEFOGLALÓ A 2023. ÉVI MŰKÖDÉSRŐL ......................................................................................................................................122 1 A CSOPORT JEGYZETT TŐKÉJE, RÉSZVÉNYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ JOGOK, AZOK ÁTRUHÁZÁSA .................................123 2 TÁRSASÁGIRÁNYÍTÁS ............................................................................................................................................................................123 3 SZOCIÁLIS ÉS FOGLALKOZTATÁSI KÉRDÉSEK, EMBERI JOGOK ...............................................................................................127 4 IGAZGATÓSÁGI, FELÜGYELŐBIZOTTSÁGI, VALAMINT A MENEDZSMENT TAGJAINAK JAVADALMAZÁSA ...............136 5 KUTATÁS ÉS FEJLESZTÉS ......................................................................................................................................................................137 6 INGATLANKEZELÉS, TELEPHELYEK ....................................................................................................................................................139 7 FENNTARTHATÓSÁG ÉS KÖRNYEZETVÉDELEM ............................................................................................................................140 8 VÁLLALATI MEGFELELŐSÉG (COMPLIANCE) ..................................................................................................................................146 9 GAZDASÁGI KÖRNYEZET, KITEKINTÉS ÉS CÉLOK ..........................................................................................................................147 10 BELSŐ KONTROLLOK, KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK ............................................................................................148 11 A 2023-AS PÉNZÜGYI EREDMÉNYEK ELEMZÉSE ........................................................................................................................154 12 MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK .................................................................................................................................159 Nyilatkozat .....................................................................................................................................................................................................160
7 MAGYAR TELEKOM TÁVKÖZLÉSI NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG KONSZOLIDÁLT ÉVES BESZÁMOLÓ A 2023. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉVRE AZ EURÓPAI UNIÓ ÁLTAL BEFOGADOTT NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁSI STANDARDOK ELŐÍRÁSAI SZERINT KÉSZÍTVE (EU IFRS)
8 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK ÉS FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI JELENTÉS A Csoport megfelel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) követelményeinek és 2021. január 1-től XHTML formátumban teszi közzé a Konszolidált éves jelentését, továbbá Konszolidált éves beszámolóját, amelyet az Európai Unió (EU) által befogadott Nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokkal (IFRS) összhangban készített, iXBRL jelöléssel látja el, hogy az adatok gépek által is olvashatóak legyenek. A független könyvvizsgálói jelentés egy különálló dokumentum. A konszolidált pénzügyi kimutatások egységes európai elektronikus formátum (ESEF) szerinti blokkcímkézésének technikai korlátai miatt előfordulhat, hogy a megjegyzések egyes címkéinek tartalma nem azonosan jelenik meg a mellékelt konszolidált pénzügyi kimutatásokkal.
9 KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS – ESZKÖZÖK 2022. 2023. (millió Ft) Megjegyzés december 31. december 31. ESZKÖZÖK Pénzeszközök ..................................................................................... 4.2.1 12 861 13 514 Éven belüli vevőkövetelések ............................................................ 4.2.2.1 171 583 199 249 Egyéb rövid lejáratú eszközök.......................................................... 12.1 11 025 8 455 Származékos pénzügyi instrumentumok kapcsolt féllel szemben ................................................................. 4.2.3 - 7 663 Egyéb rövid lejáratú pénzügyi eszközök ......................................... 4.2.4 1 789 6 132 Rövid lejáratú szerződéses eszközök............................................... 4.2.2.3, 18.4 18 586 17 358 Nyereségadó követelés .................................................................... 6 137 131 Készletek ............................................................................................ 7 25 344 32 428 241 325 284 930 Értékesítésre kijelölt eszközök ......................................................... 8 2 346 Forgóeszközök összesen.................................................................. 241 327 285 276 Tárgyi eszközök ................................................................................. 9 475 708 476 892 Használatijog-eszköz ........................................................................ 9, 17 123 739 121 960 Goodwill ............................................................................................. 10.4, 26.1 212 713 212 713 Egyéb immateriális javak ................................................................. 10 332 185 314 659 Halasztott adó követelés .................................................................. 6.3.2 742 123 Éven túli vevőkövetelések ................................................................ 4.2.2.1 22 806 25 060 Származékos pénzügyi instrumentumok kapcsolt féllel szemben ................................................................. 4.2.3 31 723 9 632 Egyéb hosszú lejáratú pénzügyi eszközök ...................................... 4.2.4 3 796 4 381 Hosszú lejáratú szerződéses eszközök ............................................ 4.2.2.3, 18.4 3 960 3 697 Egyéb befektetett eszközök ............................................................. 12.2 7 718 9 438 Befektetett eszközök összesen ...................................................... 1 215 090 1 178 555 Eszközök összesen ............................................................................ 1 456 417 1 463 831 Budapest, 2024. február 22. A Megjegyzések a Konszolidált Éves Beszámoló szerves részét képezi.
10 KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS - FORRÁSOK 2022. 2023. (millió Ft) Megjegyzés december 31. december 31. KÖTELEZETTSÉGEK Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalatok felé ........................ 4.4.1 65 700 93 648 Származékos pénzügyi instrumentumok kapcsolt féllel szemben ................................................................. 4.4.3 2 035 120 Lízing kötelezettségek ...................................................................... 4.5.1.2, 17.2.2 26 738 26 940 Kötelezettségek szállítók felé .......................................................... 4.4.5 158 786 166 413 Egyéb pénzügyi kötelezettségek..................................................... 4.4.4.1 11 720 12 250 Nyereségadó kötelezettség ............................................................. 6 1 478 2 753 Céltartalékok ..................................................................................... 13 2 959 2 808 Szerződéses kötelezettségek ........................................................... 18.4 13 153 13 818 Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek ............................................. 14 24 355 28 434 306 924 347 184 Értékesítésre kijelölt kötelezettségek ............................................. - - Rövid lejáratú kötelezettségek összesen ...................................... 306 924 347 184 Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalatok felé ........................ 4.4.1 98 061 47 847 Lízing kötelezettségek ...................................................................... 4.5.1.2, 17.2.2 114 865 109 623 Vállalati kötvények ............................................................................ 4.4.2 68 531 68 854 Egyéb pénzügyi kötelezettségek..................................................... 4.4.4.1 103 918 98 667 Halasztott adó kötelezettség ........................................................... 6.3.2 14 299 11 714 Céltartalékok ..................................................................................... 13 12 604 12 329 Szerződéses kötelezettségek ........................................................... 18.4 405 358 Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek .......................................... 15 2 034 1 586 Hosszú lejáratú kötelezettségek összesen ................................... 414 717 350 978 Kötelezettségek összesen ............................................................... 721 641 698 162 TŐKE Jegyzett tőke ..................................................................................... 100 580 97 156 Tőketartalékok ................................................................................... 26 409 25 509 Saját részvények................................................................................ (18 600) (18 600) Eredménytartalék ............................................................................. 546 659 585 866 Halmozott egyéb átfogó eredmény ................................................ 36 691 33 536 Anyavállalat tulajdonosaihoz rendelhető saját tőke ................... 691 739 723 467 Nem irányító részesedések .............................................................. 16 43 037 42 202 Saját tőke összesen .......................................................................... 734 776 765 669 Saját tőke és kötelezettség összesen ............................................. 1 456 417 1 463 831 A Megjegyzések a Konszolidált Éves Beszámoló szerves részét képezi.
11 KONSZOLIDÁLT EREDMÉNYRE ÉS EGYÉB ÁTFOGÓ JÖVEDELEMRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS 2022. 2023. (millió Ft, kivéve az egy részvényre vonatkozó adatok) Megjegyzés december 31-ével végződő évben Mobil bevételek ........................................................................................ 18 433 178 491 322 Vezetékes bevételek ................................................................................ 18 237 019 271 915 RI/IT bevételek ......................................................................................... 18.2.2 76 472 86 135 Összes bevétel ......................................................................................... 746 669 849 372 Összekapcsolási díjak .............................................................................. (23 973) (22 930) RI/IT szolgáltatáshoz kapcsolódó költségek ......................................... (54 336) (62 990) Értékvesztés miatti veszteségek és nyereségek - pénzügyi és szerződéses eszközök .............................................................................. 4.2.2.2 (9 210) (14 033) Távközlési adó .......................................................................................... 19.1 (26 247) (25 460) Egyéb közvetlen költségek...................................................................... 19.2 (210 385) (230 906) Közvetlen költségek ................................................................................ (324 151) (356 319) Személyi jellegű ráfordítások .................................................................. 20 (77 289) (83 688) Értékcsökkenési leírás ............................................................................. 9, 10 (138 768) (139 168) Egyéb működési költségek ..................................................................... 21.1 (80 921) (97 296) Távközlési pótadó .................................................................................... 21.2 (24 583) (29 963) Működési költségek ................................................................................ (645 712) (706 434) Egyéb működési bevételek ..................................................................... 22 8 221 5 058 Működési eredmény ................................................................................ 109 178 147 996 Kamat bevétel .......................................................................................... 23 1 588 4 128 Kamat költség........................................................................................... 24 (17 596) (25 002) Egyéb pénzügyi költségek - nettó .......................................................... 25 (8 801) (23 166) Nettó pénzügyi eredmény ...................................................................... (24 809) (44 040) Társult befektetések eredménye ........................................................... 11 26 - Adózás előtti eredmény .......................................................................... 84 395 103 956 Nyereségadó ............................................................................................ 6.2 (17 321) (19 552) Adózott eredmény ................................................................................... 67 074 84 404 Egyéb átfogó eredmény: Tételek, amelyek a következő időszakokban elszámolásra kerülnek az eredményben: Külföldi tevékenységek átváltási különbözete ................................... 8 785 (5 261) Tételek, amelyek a következő időszakokban nem kerülnek elszámolásra az eredményben: Értékesíthető pénzügyi eszközök átértékelése .................................. 43 292 Egyéb átfogó eredmény, adóhatással együtt ..................................... 8 828 (4 969) Teljes átfogó eredmény .......................................................................... 75 902 79 435 Adózott eredmény A Társaság részvényeseire jutó eredmény ............................................ 62 954 78 951 Nem irányító részesedésekre jutó eredmény........................................ 4 120 5 453 67 074 84 404
12 2022. 2023. (millió Ft, kivéve az egy részvényre vonatkozó adatok) Megjegyzés december 31-ével végződő évben Teljes átfogó eredmény: A Társaság részvényeseire jutó átfogó eredmény ............................... 68 453 75 796 Nem irányító részesedésekre jutó átfogó eredmény ........................... 7 449 3 639 75 902 79 435 Egy részvényre jutó eredmény (EPS): 27 A Társaság részvényeseire jutó eredmény ............................................ 62 954 78 951 Forgalomban levő törzsrészvények súlyozott átlagos száma (db) alap / hígított EPS számításhoz ........................................................... 975 575 178 942 867 447 Egy részvényre jutó eredmény alapértéke / hígított értéke (Ft)......... 64,53 83,73 Budapest, 2024. február 22. A Megjegyzések a Konszolidált Éves Beszámoló szerves részét képezi.
13 KONSZOLIDÁLT CASH-FLOW KIMUTATÁS 2022. 2023. (millió Ft) Megjegyzés december 31-ével végződött évben Üzleti tevékenységből származó cash-flow Adózott eredmény ............................................................................................................ 67 074 84 404 Értékcsökkenési leírás ...................................................................................................... 9, 10 138 768 139 168 Nyereségadó ..................................................................................................................... 6.2 17 321 19 552 Nettó pénzügyi eredmény................................................................................................ 24 809 44 040 Részesedés társult és közös vezetésű vállalatok eredményéből ................................. (26) - Forgóeszközök változása .................................................................................................. (25 987) (34 318) Céltartalékok változása .................................................................................................... (2 240) (825) Kötelezettségek változása (forgótőke típusú) .............................................................. 19 498 14 157 Fizetett nyereségadó ........................................................................................................ 6.4 (18 615) (17 817) Kapott osztalék .................................................................................................................. 76 113 Fizetett kamat és egyéb pénzügyi díjak* ........................................................................ (21 229) (31 232) Kapott kamat ..................................................................................................................... 1 499 3 229 Egyéb pénzmozgással nem járó tételek ......................................................................... (5 185) 2 279 Üzleti tevékenységből származó nettó cash-flow ....................................................... 195 763 222 750 Befektetési tevékenységből származó cash-flow Tárgyi eszközök és immateriális javak beruházásaihoz kapcsolódó kifizetések ......... 28 (121 217) (100 115) Tárgyi eszközök és immateriális javak értékesítéséből származó bevétel .................. 1 121 570 Akvizíciókért fizetett összegek ........................................................................................ 29.1 - (67) Leányvállalatok és üzleti kombinációk értékesítéséből származó bevétel ................. 29.2 5 500 - Egyéb pénzügyi eszközök beszerzésére fordított összegek ......................................... (2 488) (15 264) Egyéb pénzügyi eszközökből befolyt összegek ............................................................. 11 828 39 Befektetési tevékenységre fordított nettó cash-flow ................................................ (105 256) (114 837) Pénzügyi tevékenységből származó cash-flow Részvényeseknek és Nem irányító részvénytulajdonosoknak fizetett osztalék ......... 4.4.4.3 (19 486) (33 942) Hitelek és egyéb kölcsönök felvétele.............................................................................. 4.4.4.3 157 824 123 667 Hitelek és egyéb kölcsönök visszafizetése ..................................................................... 4.4.4.3 (137 980) (145 292) Vállalati kötvénykibocsátásból befolyt összegek .......................................................... 4.4.4.3 - - Lízing és egyéb pénzügyi kötelezettségek kifizetésére fordított összegek ................ 4.4.4.3 (77 608) (36 622) Saját részvény visszavásárlására fordított összegek..................................................... 4.4.4.3 (14 609) (14 609) Pénzügyi tevékenységre fordított nettó cash-flow .................................................... (91 859) (106 798) Pénzeszközök árfolyamkülönbözete ............................................................................... 750 (462) Pénzeszközök változása .................................................................................................. (602) 653 Pénzeszközök az időszak elején ....................................................................................... 13 463 12 861 Pénzeszközök az időszak végén...................................................................................... 4.2.1 12 861 13 514 *Az egyéb pénzügyi díjak összege 2023-ban 6 214 millió forint (2022-ben 4 800 millió forint) volt. A Megjegyzések a Konszolidált Éves Beszámoló szerves részét képezi.
14 KONSZOLIDÁLT SAJÁT TŐKE VÁLTOZÁSAINAK KIMUTATÁSA db millió forintban Halmozott egyéb átfogó eredmény Törzsrészvények száma Jegyzett tõke Tőketar -talék Saját részvény Eredmény -tartalék Halmozott átváltási különbözet FVOCI pénzügyi eszközök átértékelési tartaléka adózás után Saját tõke Nem irányító részesedés Tõke összesen (a) (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) Egyenleg 2022. január 1-én.................................................................... 1 042 742 543 104 275 27 379 (19 424) 509 473 30 759 433 652 895 40 080 692 975 Társaság részvényeseinek jóváhagyott osztalék (h) ............................... - - - - (15 000) - - (15 000) - (15 000) Nem irányító részvénytulajdonosoknak jóváhagyott osztalék (i) ........... - - - - - - - - (4 492) (4 492) Saját részvény visszavásárlás (j) .............................................................. - - - (14 609) - - - (14 609) - (14 609) Jegyzett tőke leszállítás saját részvény bevonásával (k)........................ (36 941 191) (3 695) (970) 15 433 (10 768) - - - - - Tulajdonosokkal, azok tulajdonosi minőségében folytatott ügyletek . (36 941 191) (3 695) (970) 824 (25 768) - - (29 609) (4 492) (34 101) Egyéb átfogó eredmény .......................................................................... - - - - - 5 477 22 5 499 3 329 8 828 Adózott eredmény ................................................................................... - - - - 62 954 - - 62 954 4 120 67 074 Teljes átfogó eredmény .......................................................................... - - - - 62 954 5 477 22 68 453 7 449 75 902 Egyenleg 2022. december 31-én ........................................................... 1 005 801 352 100 580 26 409 (18 600) 546 659 36 236 455 691 739 43 037 734 776 Társaság részvényeseinek jóváhagyott osztalék (h) ............................... - - - - (29 459) - - (29 459) - (29 459) Nem irányító részvénytulajdonosoknak jóváhagyott osztalék (i) ........... - - - - - - - - (4 474) (4 474) Saját részvény visszavásárlás (j) .............................................................. - - - (14 609) - - - (14 609) - (14 609) Jegyzett tőke leszállítás saját részvény bevonásával (k)........................ (34 242 485) (3 424) (900) 14 609 (10 285) - - - - - Tulajdonosokkal, azok tulajdonosi minőségében folytatott ügyletek . (34 242 485) (3 424) (900) - (39 744) - - (44 068) (4 474) (48 542) Egyéb átfogó eredmény .......................................................................... - - - - - (3 318) 163 (3 155) (1 814) (4 969) Adózott eredmény ................................................................................... - - - - 78 951 - - 78 951 5 453 84 404 Teljes átfogó eredmény .......................................................................... - - - - 78 951 (3 318) 163 75 796 3 639 79 435 Egyenleg 2023. december 31-én ........................................................... 971 558 867 97 156 25 509 (18 600) 585 866 32 918 618 723 467 42 202 765 669 Ebből saját részvény ................................................................................ (41 777 718) Forgalomban lévő törzsrészvények száma ............................................ 929 781 149 A Megjegyzések a Konszolidált Éves Beszámoló szerves részét képezi.
15
MEGJEGYZÉSEK A KONSZOLIDÁLT SAJÁT TŐKE VÁLTOZÁSAINAK KIMUTATÁSÁHOZ
(a) 2023. december 31-én a kibocsátott és kifizetett részvények száma 971 558 867, egyenként 100 forint névértékű. 2023. december 31-én a kibocsátásra engedélyezett részvények száma ezzel megegyező 971 558 867 darab. Szavazati jogok és szavazás Minden „A” sorozatú törzsrészvény részvényenként egy szavazatra jogosít a Magyar Telekom Távközlési Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (a Társaság vagy a Magyar Telekom Nyrt.) Közgyűlésén. A Közgyűlésen az a részvényes, illetve részvényesi meghatalmazott vehet részt, akit legkésőbb a Közgyűlés kezdőnapját megelőző második munkanapon bejegyeztek a részvénykönyvbe. A Közgyűlés a határozatait egyszerű szavazattöbbséggel hozza, kivéve, ahol az Alapszabály a döntést a leadott szavazatok legalább háromnegyedes többségéhez köti. Nincs korlátozás a nem-rezidens vagy külföldi részvényesek jogaiban, a törzsrészvények birtoklását és az ahhoz fűződő szavazati jog gyakorlását illetően. A törzsrészvényekhez fűződő szavazati jogokat az Alapszabály nem korlátozza. A Társaságnak nincs különleges irányítási joggal felruházott részvénye. A részvények átruházása A dematerializált részvény átruházásához az átruházásra irányuló szerződés vagy más jogcím, valamint az átruházó értékpapírszámlájának megterhelése és az új jogosult értékpapírszámláján a dematerializált részvény jóváírása szükséges. A dematerializált részvény jogosultjának, annak az értékpapírszámlának a jogosultját kell tekinteni, amelyiken a dematerializált részvényt nyilvántartják. Az „A” sorozatú törzsrészvények átruházása nincs kötve egyéb korlátozáshoz vagy beleegyezés megszerzéséhez.
(b) A Tőketartalékban a Társaság tőkeemelése során a részvényekért kapott, a névértéket meghaladó összeg szerepel.
(c) A Saját részvények soron a Társaság visszavásárolt saját részvényeiért fizetett összeg szerepel. Amikor a Társaság vagy egy leányvállalata megvásárolja a Társaság részvényeit, a kifizetett ellenérték és minden járulékos költség a saját tőkét csökkenti a Saját részvények soron, amíg a részvények bevonásra vagy újra eladásra nem kerülnek. Amikor ezeket a részvényeket a későbbiekben eladjuk, a saját részvények értéke a mérlegben az adott részvények eredeti bekerülési értékével csökken, így a saját tőke értéke nő, míg a nyereség vagy veszteség is a saját tőkében (Eredménytartalék) kerül elszámolásra. A saját részvényekkel kapcsolatos tranzakciókat a tranzakció napján könyveljük. A saját részvények állománya 2023. december 31-én 41 777 718 darab volt, míg 2022. december 31-én 43 078 833 darab.
(d) Az Eredménytartalékban van a Csoport halmozott, osztalékként ki nem fizetett eredménye. A Társaságnak a magyar törvények (2000. évi C. törvény 114/B. § (5) b) előírásainak megfelelően osztalékként kifizethető tartalékai 2023. december 31-én nagyságrendileg 592 milliárd forintot tettek ki (2022. december 31-én 557 milliárd forint).
(e) A külföldi leányvállalatok konszolidációja során keletkező árfolyam-különbözet a Halmozott átváltási különbözet soron jelenik meg. (f) Az FVOCI pénzügyi eszközök átértékelési tartaléka adózás után tartalmazza az ezen eszközökhöz kapcsolódó, nem realizált nyereségek és veszteségek adózás utáni értékét. (Ld. 4.5.1 megjegyzés)
(g) A Nem irányító részesedés a Csoport kevesebb mint 100%-os tulajdonú leányvállalatainak Nem irányító részvényeseire jutó nettó eszközállományt mutatja (16. megjegyzés).
(h) A Társaság tulajdonosainak és a Nem irányító részvénytulajdonosoknak fizetendő osztalék kötelezettségként és a saját tőke (Eredménytartalék vagy Nem irányító részesedések) csökkenéseként kerül megjelenítésre abban az időszakban, amelyben a tulajdonosok az osztalékot jóváhagyják.
(i) A Nem irányító részvénytulajdonosoknak jóváhagyott osztalék túlnyomórészt a Makedonski Telekom (MKT) és a Csoport más leányvállalataiban a Nem irányító részvénytulajdonosainak jóváhagyott osztalékot tartalmazza.
16
(j) A Társaság 2023. május 25-én egy részvény-visszavásárlási aukció keretében 14,6 milliárd forint értékben vásárolt vissza saját részvényt a részvényesek javadalmazása céljából, melyet a Társaság Közgyűlése 2023. április 19-én hagyott jóvá (2022-ben 14,6 milliárd forint értékű részvény-visszavásárlás történt). A Társaság 34 242 485 darab Magyar Telekom törzsrészvény visszavásárlására kötött ügyleteket 443 forint/darab átlagáron.
(k) A Társaság jegyzett tőkéje leszállításra került 100 580 135 200 forintról 97 155 886 700 forintra, amely a Társaság tulajdonában lévő 34 242 485 darab egyenként 100 forint névértékű névre szóló dematerializált „A” sorozatú törzsrészvény (saját részvény) bevonásával történt meg. A tőkeleszállítás 14,6 milliárd forint volt, amely névértéken a Jegyzett tőkét, egy részvényre jutó arányos összegben a Tőketartalékot és az Eredménytartalékot csökkentette. A részvénybevonás a Saját tőke elemei közötti átrendezéssel valósult meg, a Saját tőke összegét nem változtatta meg. Az alaptőke-leszállítást, mint a részvényesek javadalmazásának egy formáját, a Közgyűlés 2023. április 19-én hagyta jóvá, amelyet a Cégbíróság 2023. június 28-án jegyzett be. A Társaság alaptőkéjét az alaptőke leszállítását követően 971 558 867 darab egyenként 100 forint névértékű névre szóló dematerializált „A” sorozatú törzsrészvény alkotja, melyből 41 777 718 darab egyenként 100 forint névértékű visszavásárolt saját részvény.
Az éves beszámoló elfogadásával egy időben a Társaság Igazgatósága összesen 41 561 millió forint osztalék kifizetésére irányuló javaslatot terjeszt a Társaság 2024 áprilisában tartandó éves rendes Közgyűlése elé. 2023-ban a Magyar Telekom Nyrt. Közgyűlése 29 459 millió forint osztalékot hagyott jóvá. A részvényesek részére bruttó 30,60 forint 2022. évre vonatkozó osztalékkifizetés történt egy darab törzsrészvény után. Az osztalékkifizetés 2023. május 19-én kezdődött meg.
A Megjegyzések a Konszolidált Éves Beszámoló szerves részét képezi.
17
MEGJEGYZÉSEK (KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET) A KONSZOLIDÁLT ÉVES BESZÁMOLÓHOZ 1 A CSOPORTRÓL
1.1 A Társaságról A Magyar Telekom leányvállalataival együtt alkotja a Magyar Telekom Csoportot (Magyar Telekom vagy Csoport). A Magyar Telekom Magyarország és Észak-Macedónia vezető távközlési szolgáltatója, míg Bulgáriában és Romániában alternatív távközlési szolgáltató. A szolgáltatásokat különféle, a működés helye szerint hatályos jogszabályok szabályozzák (34. megjegyzés). A Társaságot 1991. december 31-én jegyezték be Magyarországon, és 1992. január 1-jén kezdte meg üzleti tevékenységét. A Társaság bejegyzett székhelye 2018. november 1-je óta: 1097 Budapest, Könyves Kálmán körút 36., Magyarország. A Társaságot nyilvántartó cégbíróság neve és a Társaság cégjegyzékszáma: Fővárosi Törvényszék Cégbírósága, Cg. 01-10-041928. A Magyar Telekom Nyrt. részvényeit a Budapesti Értéktőzsdén jegyzik, a részvények kereskedelme a Budapesti Értéktőzsdén zajlik. A Magyar Telekom egyenként 5 törzsrészvényét megtestesítő amerikai letéti részvényekkel (ADS) 2010. november 12-ig, a részvények kivezetésének időpontjáig kereskedtek a New York-i tőzsdén. Az ADS-ek regisztrációját a Magyar Telekom 2012 februárjában szüntette meg az Egyesült Államokban. A Társaság ún. I. szinten továbbra is fenntartja az amerikai letéti jegy (ADR) programját. A Társaság legfelső irányító tulajdonosa a Deutsche Telekom AG (DT vagy DT AG), aki teljeskörűen konszolidálja a Magyar Telekom Csoportot. A Deutsche Telekom Csoport tagja, a Deutsche Telekom Europe B.V. (Stationsplein 8, 6221 BT Maastricht, Hollandia) birtokolja közvetlenül a Társaság részvényeinek 63,55%-át. A DT AG konszolidált beszámolója megtekinthető a honlapján (www.telekom.com/en), a Magyar Telekom Csoport konszolidált beszámolója megtekinthető a Társaság székhelyén, illetve a honlapján. A konszolidált éves beszámoló adatai – egyéb jelölés hiányában – millió Ft-ban szerepelnek.
A Társaság Igazgatósága (Igazgatóság) 2024. február 22-én elfogadta a Társaság jelen konszolidált éves beszámolójának előterjesztését a tulajdonosok éves rendes Közgyűlése számára. A Közgyűlés jogosult a beszámoló jóváhagyására, amely előtt viszont kérhet módosításokat. Mivel az irányító tulajdonosok a beszámolót elfogadó Igazgatóságban is jelen vannak, rendkívül kicsi annak a valószínűsége, hogy a Közgyűlés módosítási igényt támaszt, és a múltban erre még nem volt példa. Az Éves Beszámoló aláírására jogosultak: Rékasi Tibor, Vezérigazgató, az Igazgatóság tagja (lakhely: Szentendre) Daria Aleksandrovna Dodonova, Gazdasági vezérigazgató-helyettes, az Igazgatóság tagja (lakhely: Budapest)
A Társaságon belül a könyvviteli szolgáltatások körébe tartozó feladatok összefogását Modok Melinda látja el (Igazolványszám: 18128. Szakterület: IFRS vállalkozási. Státusz: Regisztrált. Regisztrálási szám: MK 199521. Lakhely: Budapest). A Társaság könyvvizsgálatra kötelezett. A Társaság könyvvizsgálója a Deloitte Könyvvizsgáló és Tanácsadó Kft. . (cégjegyzékszáma: 01-09-071057, adószáma: 10443785-2-42). A könyvvizsgálat elvégzéséért Bodor Kornél felelős (Kamarai tagsági száma: 005343). A Csoport megfelel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) követelményeinek és 2021. január 1-től XHTML formátumban teszi közzé a konszolidált pénzügyi kimutatásait és XBRL alkalmazásával látja el az XHTML dokumentumot, hogy az adatok gépek által is olvashatóak legyenek. A Magyar Telekom Nyrt. Egyedi, illetve a Magyar Telekom Csoport Konszolidált Beszámolója megtekinthető a Társaság székhelyén, illetve a honlapján. A Magyar Telekom Nyrt. internetes honlapjának címe: www.telekom.hu
18
1.2 A Csoport összetétele 2022. és 2023. december 31-én a Csoport jelentősebb működő leányvállalatai az alábbiak voltak:

Leányvállalatok | Funkcionális | Részesedési hányad | Tevékenység
| pénznem | 2022.12.31. 2023.12.31. |

Magyarországon bejegyzett:

Telekom Rendszerintegráció Zrt, Budapest ... | HUF | 100,00% | 100,00% | rendszer-integrációs és IT- szolgáltató

KalászNet Kft., Budapest.................................... HUF 100,00% 100,00% távközlési szolgáltató

Telekom New Media Zrt., Budapest ................. | HUF | 100,00% | 100,00% | interaktív távközlési alkalmazások
| szolgáltatója

Macedóniában bejegyzett: |  |  |  |  |
Makedonski Telekom A.D., Skopje (MKT) | ...... | MKD | 56,67% | 56,67% | távközlési szolgáltató

Romániában bejegyzett: |  |  |  |
Combridge S.R.L., Bukarest ............................... | RON | 100,00% | 100,00% | nagykereskedelmi távközlési
szolgáltató

Bulgáriában bejegyzett: |  |  |  |
Novatel EOOD, Szófia ......................................... | BGN | 100,00% | 100,00% | nagykereskedelmi távközlési
szolgáltató

A Csoport fenti leányvállalatokban meglévő tulajdonrésze megegyezik az azokban lévő szavazati jogaival. A Csoportban nincs olyan jelentős egység, amelyet a szavazati jogok több mint felének birtoklása mellett nem vontunk volna ellenőrzés alá. Minden leányvállalat konszolidálásra kerül.
19
2 A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK KÉSZÍTÉSÉNEK ALAPJA ÉS LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK ÖSSZEFOGLALÓJA
2.1 A pénzügyi kimutatások készítésének alapja
A Magyar Telekom konszolidált éves beszámolója az Európai Unió (EU) által befogadott Nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokkal (IFRS) összhangban készült. A Csoport minden, az EU által befogadott, 2023. december 31-én hatályos és a Magyar Telekomra is releváns IFRS szabályt alkalmaz. Ez a konszolidált éves beszámoló a magyar számviteli törvény konszolidált beszámolóra vonatkozó előírásainak is eleget tesz, mely utóbbi az EU által befogadott IFRS-szabályokra hivatkozik. Jelen konszolidált éves beszámolót a Magyar Telekom Igazgatósága 2024. február 22-én fogadta el. Az IFRS szerinti beszámoló elkészítése kritikus számviteli becsléseket, valamint vezetői döntések meghozatalát követeli meg a Csoport számviteli politikájának alkalmazása során. A legjelentősebb döntéseket igénylő, illetve kiemelten összetett területek, továbbá a konszolidált éves beszámoló szempontjából lényegesnek minősülő feltételezések és becslések a 3. megjegyzésben kerülnek bemutatásra.
A pénzügyi kimutatások a vállalkozás folytatásának elve alapján készültek. Ez azt jelenti, hogy azzal a feltételezéssel készültek, hogy a Társaság belátható jövőben is működni fog anélkül, hogy a vezetőségnek szándékában állna a gazdálkodó egység megszűntetése vagy jelentősen csökkentené működési tevékenységét.
2.1.1 Standardok, módosítások és értelmezések kezdeti alkalmazása a pénzügyi évben Az alábbi táblázat összefoglalja azon 2023. január 1-jével vagy azt követően hatályba lépett standard módosításokat és változásokat, melyek hatással lehetnek a Magyar Telekom számviteli politikájára.

Bejelentések | Cím | Magyar | Változás | Hatása a Magyar
|  | Telekom |  | Telekom
|  | általi |  | eredményére és
|  | alkalmazás |  | vagyoni helyzetére
|  | kezdete |  |
IFRS 17; IFRS | Biztosítási | 2023. | IFRS 17 szabályozza a biztosítási | Nincs jelentős hatás.
17 módosítása | szerződések | január 1. | szerződések elszámolását és egyúttal |
|  |  | felváltja az IFRS 4-et. IFRS 17 első |
|  |  | alkalmazásának elhalasztása 2023. január |
|  |  | 1-re. A módosítás olyan konkrét témákra |
|  |  | vonatkozik, amelyek segítik a |
|  |  | társaságokat a standard bevezetésében |
|  |  | és hogy elkerüljék számottevő hasznos |
|  |  | információk elvesztését. |
IAS 1 | Pénzügyi | 2023. | A lényeges számviteli politikai | Nincs jelentős hatás.
módosítása | Kimutatások | január 1. | információk közzététele a jelentős |
| bemutatása |  | számviteli politikák helyett. Továbbá az |
|  |  | IFRS Gyakorlati állasfoglalás 2 |
|  |  | kiegészítésre került. |
IAS 8 | Számviteli politika, | 2023. | A számviteli becslés fogalmának | Nincs jelentős hatás.
módosítása | Számviteli | január 1. | bevezetése, valamint egyéb |
| becslések és hibák |  | kiegészítések, amelyek segítik a |
| változása |  | társaságokat a számviteli politika |
|  |  | változások és a számviteli becslés |
|  |  | változások megkülönböztetésében. |
IAS 12 | Jövedelem adók | 2023. | Egyetlen tranzakció kapcsán keletkező | Nincs jelentős hatás.
módosítása |  | január 1. | halasztott adó követelés és kötelezettség |
|  |  | kezelése. |

20

Bejelentések | Cím | Magyar | Változás | Hatása a Magyar
|  | Telekom |  | Telekom
|  | általi |  | eredményére és
|  | alkalmazás |  | vagyoni helyzetére
|  | kezdete |  |
Biztosítási | IFRS 17 | 2023. | Az IFRS 17 kezdeti alkalmazásakor | Nem értelmezett.
szerződések, | kezdeti | január 1. | bemutatott pénzügyi eszközökre |
IFRS 17 | bevezetése és |  | vonatkozó összehasonlító |
módosítása | IFRS 9 – |  | információkkal kapcsolatos átmeneti |
| Összehasonlít |  | lehetőség, amely segíti a társaságokat |
| ó Információk |  | abban, hogy elkerüljék az átmeneti |
|  |  | számviteli eltéréseket a pénzügyi |
|  |  | eszközök és a biztosítási szerződéses |
|  |  | kötelezettségek között. Ezáltal javítva az |
|  |  | összehasonlító információk |
|  |  | hasznosságát a pénzügyi kimutatások |
|  |  | felhasználói számára. |
IAS 12 | Nemzetközi | Azonnal, | A módosítások átmeneti kivételt | A Magyar Telekom
módosítása | adóreform – Második | illetve | vezetnek be az IAS 12-es halasztott | folytatja a második
| pillér modellszabályai | 2023. | adók számviteli követelményei alól, így | pillérbe tartozó
|  | január 1. | a Társaság nem mutat ki és nem tesz | nyereségadók
|  |  | közzé információkat a második pillérbe | hatásának
|  |  | tartozó nyereségadókkal kapcsolatos | elemzését a jövőbeli
|  |  | halasztott adókövetelésekről és - | pénzügyi
|  |  | kötelezettségekről. A Magyar Telekom | teljesítményére.
|  |  | alkalmazza a kivételt, hogy nem mutat ki | További
|  |  | és nem tesz közzé információkat az | információk a 6.1.2
|  |  | OECD második pillérének | megjegyzésben.
|  |  | jövedelemadóihoz kapcsolódó |
|  |  | halasztott adókövetelésekről és |
|  |  | kötelezettségekről. |

2.1.2 Standardok, módosítások, értelmezések, amelyek még nem hatályosak 2023. december 31-én, és amelyeket a Társaság hatálybalépésük előtt nem alkalmaz és egyéb várható változások 2024-re és 2025-re

Bejelentések | Cím | Magyar | Változás | Várható hatása a
|  | Telekom |  | Magyar Telekom
|  | általi |  | eredményére és
|  | alkalmazás |  | vagyoni
|  | kezdete |  | helyzetére
EU által befogadott standardok |  |  |
IAS 1 | Pénzügyi Kimutatások | 2024. | A rövid és hosszú lejáratú | Nem várható
módosítása | bemutatása | január 1. | kötelezettségek besorolásának | jelentős hatás.
|  |  | pontosítása, valamint a hatálybalépés |
|  |  | elhalasztása. |
IFRS 16 | Lízingkötelezettség a | 2024. | Követő értékelés követelmények a | Nem várható
Lízingek | visszlízing tranzakcióban | január 1. | visszlízing tranzakciónál, hogy | jelentős hatás
módosítása |  |  | kielégítsék az IFRS 15 szerinti |
|  |  | értékesítéshez kapcsolódó |
|  |  | feltételeket. |

21

Bejelentések | Cím | Magyar | Változás | Várható hatása a
|  | Telekom |  | Magyar Telekom
|  | általi |  | eredményére és
|  | alkalmazás |  | vagyoni
|  | kezdete |  | helyzetére
EU által még be nem fogadott standardok* |  |  |
IAS 7 Cash flow-k | Közzétételek: Szállítói | 2024. | Közzétételi követelmények | Nem várható
kimutatásai és | finanszírozási | január 1. | kiegészítése, a szállítói finanszírozási | jelentős hatás. A
IFRS 7 Pénzügyi | megállapodások |  | megállapodásokra vonatkozó olyan | Magyar Telekom
instrumentumok: |  |  | információkkal, amelyek lehetővé | folytatja a
közzétételek |  |  | teszik a pénzügyi kimutatások | jövőbeli szállítói
módosításai |  |  | felhasználói számára, hogy felmérjék e | finanszírozási
|  |  | megállapodásoknak a gazdálkodó | megállapodások
|  |  | egység kötelezettségeire és cash | hatásának
|  |  | flow-jára gyakorolt hatását. Ezen | vizsgálatát.
|  |  | túlmenően módosították, hogy a |
|  |  | beszállítói finanszírozási |
|  |  | megállapodásokat példaként |
|  |  | hozzáadták a gazdálkodó egység |
|  |  | likviditási kockázat koncentrációjához |
|  |  | való kitettségére vonatkozó |
|  |  | információk közzétételi |
|  |  | követelményeihez. |
IAS 21 módosítása | Cserélhetőség hiánya | 2025. | A módosítás előírja a vállalatok | Nem értelmezett.
- Az átváltási |  | január 1. | számára, hogy hasznosabb |
árfolyamok |  |  | információkat nyújtsanak a pénzügyi |
változásainak |  |  | kimutatásaikban, ha egy pénznemet |
hatásai |  |  | nem lehet átváltani egy másik |
|  |  | pénznemre. |

* Az EU által még be nem fogadott Standardokra vonatkozóan az IASB által tervezett első bevezetés dátumát feltételezzük egyelőre az első bevezetés várható dátumának.
22
2.2 Konszolidáció
2.2.1 Leányvállalatok A leányvállalatok olyan gazdálkodó egységek, melyeket a Csoport ellenőriz. A Csoport akkor gyakorol ellenőrzést egy gazdálkodó egység felett, ha az egységben való részvételéből származóan változó hozamoknak van kitéve, illetve azokkal kapcsolatban jogokkal rendelkezik, és a gazdálkodó egység felett gyakorolt hatalma útján képes befolyásolni ezeket a hozamokat. A konszolidált éves beszámoló tartalmazza a leányvállalatok éves beszámolóit az ellenőrzés kezdetétől, annak megszűnéséig. Annak megállapítása, hogy a Csoport irányít-e egy másik gazdasági társaságot, vagy sem, a jelenleg gyakorolható, illetve átváltható potenciális szavazati jogok és azok hatásának figyelembevételével történik. A leányvállalatok attól az időponttól kerülnek konszolidálásra, amikor az irányítást a Csoport megszerzi, az irányítás megszűnésével pedig kikerülnek a konszolidálási körből. Egy leányvállalat üzleti kombináció során történő megvásárlásának könyvelése az akvizíciós számviteli eljárás szerint történik. A megszerzés költsége az átadott eszközöknek, az újonnan kibocsátott saját részvényeknek és vállalt kötelezettségeknek az akvizíció időpontjában fennálló valós értékét tartalmazza, míg a megszerzéssel járó közvetlen költségeket az akvizíciótól elkülönülten kell közvetlenül költségként elszámolni. Amennyiben a leányvállalatért fizetett ellenérték, és felmerülő Nem irányító részesedés értéke meghaladja az üzleti kombinációban a leányvállalatnál azonosított eszközök és felmerült kötelezettségek értékét a különbözet goodwillként kerül elszámolásra. Ha a leányvállalatért fizetett ellenérték, és felmerülő Nem irányító részesedés értéke alacsonyabb a nettó eszközállományának valós értékénél, a különbséget az éves eredményben számoljuk el (Egyéb működési bevételek). A tranzakciók üzleti kombinációnak történő minősítését minden esetben egyedileg kell megtenni. A Csoport egyedileg dönt arról, hogy végez-e koncentrációs tesztet. A koncentrációvizsgálat eredménye pozitív, ha a megszerzett bruttó eszközök lényegében teljes valós értéke egyetlen azonosítható eszközben, vagy hasonló azonosítható eszközök egy csoportjában koncentrálódik. Ebben az esetben a tevékenység- és eszközcsoport nem üzleti tevékenység. Ha egy üzleti kombináció kezdeti elszámolása nem végleges annak a beszámolási időszaknak a végén, amelynek során a kombináció történt, abban az esetben a Csoportnak a felvásárlás időpontjától számított maximum 1 éves értékelési időszak áll rendelkezésre az üzleti kombináció elszámolására. Amennyiben a szerződés függő vételárat tartalmaz, úgy azt a Csoport az akvizíció időpontjában kötelezettségként számolja el. Amennyiben a függő kötelezettség mértéke megváltozik a felvásárlás napját követő esemény következtében (pl. teljesül egy jövedelmezőségi cél), a különbözetet az alkalmazandó IFRS-szabályoknak megfelelően, és nem a goodwill módosításaként kell elszámolni. A Csoport a Nem irányító részesedések veszteségét a Nem irányító részesedésekhez rendeli még abban az esetben is, ha ennek következtében a Nem irányító részesedések egyenlege negatív lesz. Fokozatos felvásárlások esetében a felvásárolt társaság eszközeinek és kötelezettségeinek (beleértve a goodwillt is) valós értéke az ellenőrzés megszerzésének időpontjában kerül meghatározásra. Ennek megfelelően a goodwill a felvásárolt társaságban korábban meglévő részesedés felvásárlás napján érvényes valós értéke, a fizetett ellenérték, valamint a megszerzett nettó eszközök értéke közötti különbség. Olyan akvizíciók esetében, ahol az üzleti kombináció közös irányítás alatt álló vállalatok (azaz a Deutsche Telekom Csoport vállalatai) között kerül sor, a tranzakció vagy piaci vagy könyv szerinti értéken kerül kimutatásra. Könyv szerinti értéken történő kimutatáskor minden esetleges nyereség, veszteség a könyv szerinti érték és az eladási, illetve vételár közötti különbség a tőkében kerül elszámolásra. A konszolidált éves beszámoló a közös irányítás alatt álló vállalatoktól felvásárolt leányvállalatok eredményét a tranzakció zárásától tartalmazza. Egy leányvállalati befektetésben levő tulajdonosi részesedés csökkenése az ellenőrzés megtartása mellett tulajdonosok közötti tőketranzakciónak minősül, ezért az értékesítésen nem lehet nyereséget vagy veszteséget elszámolni. Egy leányvállalati befektetésben levő tulajdonosi részesedés csökkenése, mely az ellenőrzés elvesztésével jár, a megmaradó részesedés valós értékének újraértékelését eredményezi. A valós és könyv szerinti érték közötti különbség a részesedés kivezetésének nyeresége vagy vesztesége, amelyet az eredményben (Egyéb működési bevétel) kell elszámolni.
23
A Magyar Telekom Csoport tagvállalatai közötti tranzakciók, egyenlegek és a tranzakciókon keletkezett nem realizált nyereségek vagy veszteségek kiszűrésre kerülnek. A leányvállalatok számviteli politikájának harmonizációja megtörtént a Csoporton belüli egységes számviteli politika biztosítása érdekében.
2.3 Külföldi pénznemátváltás
2.3.1 Funkcionális és jelentési pénznem A Csoport tagjainak pénzügyi beszámolóiban szereplő adatai az adott társaság elsődleges működési környezetének pénznemében (funkcionális pénznem) szerepelnek, amely a Magyar Telekom Nyrt. esetében forint, továbbá a leányvállalatok funkcionális pénznemét a 1.2 megjegyzés tartalmazza. A konszolidált éves beszámoló adatai millió Ft-ban szerepelnek, mivel a forint a Csoport jelentési pénzneme.
2.3.2 Tranzakciók és egyenlegek A devizaműveletek a tranzakció napján érvényes árfolyamon kerülnek átszámításra a funkcionális pénznemre. Az ilyen tranzakciók kifizetésével járó, illetve a devizában nyilvántartott pénzügyi eszközök és kötelezettségek év végén esedékes átértékeléséből adódó árfolyamveszteség és -nyereség az éves eredményben (Egyéb pénzügyi költségek – nettó) kerül elismerésre. 2.3.3 A Csoport tagvállalatai A Csoport azon tagvállalatának eredménye és mérlege, amely a jelentési pénznemtől eltérő funkcionális pénznemmel rendelkezik (melyek közül egyik sem működik hiperinflációs gazdasági környezetben), az alábbi módon kerül átváltásra a jelentési pénznemre: ▪ A felvásárolt külföldi leányvállalatok első konszolidációjakor az eszközöket és kötelezettségeket a konszolidált mérlegben az akvizíció napján érvényes árfolyamon átszámított forint összegben szerepeltetjük. A 2004. március 31. előtt történt akvizíciók esetében a vételár-allokálásból fakadó valósérték-korrekció és a goodwill forintban került elszámolásra. A 2004. március 31. utáni konszolidációs különbözetek a leányvállalat saját pénznemében kerülnek elszámolásra. ▪ A bemutatott mérlegekben az eszközök és kötelezettségek az adott mérlegfordulónapon érvényes záró árfolyamon szerepelnek. ▪ Az eredménykimutatás tételeket éves kumulált átlagárfolyamon számítjuk át forintra. Minden árfolyamváltozásból adódó különbözet a konszolidált tőkében (halmozott átváltási különbözetként) kerül elszámolásra. Amennyiben a Csoport eladja egy külföldi tevékenységének egy részét vagy a teljes tevékenységet, az eladásig a tőkében elszámolt árfolyam-különbözet az értékesítés nyereségén vagy veszteségén keresztül az éves eredményben (Egyéb működési bevétel) kerül elismerésre.
24
2.4 Makrogazdasági környezet A menedzsment folyamatosan figyelemmel kíséri a magyarországi gazdasági környezet alakulását és a háború hatásait, kiemelten a makrogazdasági tendenciákat és az aktuális piaci viszonyokat. Az orosz-ukrán háború jelentős negatív hatással volt a világgazdasági kilátásokra. Az Európai Unió az agresszióra válaszul széles körű szankciókat léptetett érvénybe Oroszországgal szemben. Az előző pénzügyi évben Magyarországon magas infláció és a közép-európai régió átlagát meghaladó forintgyengülés következett be. 2023 során ez egy lefelé ívelő tendenciát mutatott. A Magyar Nemzeti Bank (MNB) 2022 során különböző intézkedéseket vezetett be, köztük az alapkamat fokozatos emelését a forint gyengülése és az infláció korlátozása érdekében. 2023-ban az infláció csökkent, habár még így is magas maradt az Európai Unión belül. A Magyar Nemzeti Bank megkezdte az alapkamat csökkentését. Az Izrael-Hamász háborúnak jelenleg nincs jelentős hatása a Csoport működésére. Ez azonban fennakadást okozhat a jelenlegi kereskedelmi útvonalakon, ami anyag- és áruhiányt eredményezhet. 2022 májusában a kormány energia veszélyhelyzetet hirdetett és újabb intézkedéseket vezetett be a költségvetés egyensúlyban tartása érdekében. A háború hatásainak ellentételezésére, az energiahiányra és az energiaárak Európa- szerte tapasztalható drámai növekedésére válaszul a kormány 2022-ben bevezette az alapvető fogyasztási cikkek árának rögzítését, a benzin lakossági fogyasztási árának maximalizálását, valamint a lakossági gáz- és villamosenergia kedvezményes árának részleges megszüntetését az átlagos fogyasztási szint feletti felhasználás esetén. A hitelmoratórium és kamatstop meghosszabbításra került. Ezen intézkedések többsége 2023 folyamán fokozatosan megszüntetésre került. A benzin lakossági fogyasztási árának maximalizálását 2022 decemberében eltörölték. Az alapvető fogyasztási cikkek árrögzítését 2023. augusztus 1-jétől megszüntették és kötelező árengedményekre változtatták. A kamatstopot 2023-ban meghosszabbították, és várhatóan csak 2024 második negyedévében ér véget. Mindezeken túl, 2022-ben bevezetésre került a távközlési pótadó, amely jelentős nyomást gyakorol a Csoport nyereségességére. 2023 szeptemberében a Magyar Telekom Nyrt. Közös Nyilatkozatot írt alá a Magyar Kormánnyal Magyarország digitális átalakítása érdekében. A nyilatkozat alapján a Magyar Kormány a gigabites vezetékes internet hálózati, 5G lefedettséget növelő és IKT beruházásokat többek között a szektorspecifikus adózási szabályok felülvizsgálatával, illetve a hírközlési szolgáltatókat terhelő közműadó fizetési kötelezettség 2024 januárjától történő megszüntetésével és a távközlési pótadó 2025 januárjától való megszüntetésével kívánja támogatni. A nyilatkozat alapján a Magyar Telekom vállalja, hogy további 1 millió háztartást és vállalkozást lefedő gigabitképes sávszélességet biztosító vezetékes hálózatot építi ki 4 év alatt és ezzel 2027 év végére 4,5 millió magyar otthon, illetve vállalkozás számára teszi elérhetővé a vezetékes gigabitképes hálózati infrastruktúrát. Továbbá felgyorsítja az 5G lefedettség kiépítését, melynek eredményeként 2026-ra az országos 5G lakosságszám arányos kültéri lefedettséget közel 99%-ra növeli. A fenti vállalások teljesítése érdekében a Magyar Telekom Nyrt. mintegy 123 milliárd forintot invesztál vezetékes- és mobil hálózatfejlesztésbe a 2024-2027 közötti időszakban. 2023-ban folytatódott az optikai hálózat kiterjesztése, ami a vezetékes hálózaton belül a gigabit-képes hozzáférési pontok 80%-os lefedettségét eredményezte. Magyarországon bizonytalanság van az Európai Uniótól érkező további jövőbeli forrásokkal kapcsolatban, valamint a kormánynak a vártnál magasabb államháztartási hiány kezelésére irányuló intézkedései körül. Mindezek mellett az ipari termelés is csökken. Ezek hatással lehetnek a gazdaságra és a GDP növekedésére a jövőben. Az inflációs környezet és a forint ingadozása növekvő nyomást helyez a Csoport költségeire is, míg egy esetleges gazdasági visszaesés kedvezőtlen hatással lehet a Csoport teljesítményére. Mindazonáltal a Csoport továbbra is elkötelezett marad a stratégiai célkitűzései megvalósítása iránt. A menedzsment figyelemmel kíséri az eszközök megtérülését, amely során negyedévenként goodwill értékvesztés vizsgálatot végzett és nagyobb figyelmet fordított az ügyfelek fizetőképességének monitorozására, számításba véve a makrogazdasági mutatók tendenciáit. További részletekért lásd a 3.2 és 3.3 megjegyzéseket. Mindezek alapján, a menedzsment nem azonosított olyan eseményt, amelyek veszélyeztetnék a Csoport folyamatos működését, továbbá a jövőbeli cash-flow-k értékelése alapján jelentős kedvezőtlen változás sem várható hosszú távon.
25
2.5 Klímavédelem A 2021-ben elindított új tízéves fenntarthatósági stratégia fő célkitűzése, hogy a Magyar Telekom Nyrt. a digitalizációt az emberek, a családok és a vállalkozások fejlődésének, valamint a környezet védelmének szolgálatába állítva az ország vezető fenntartható vállalata maradjon. A klímával kapcsolatos teljesítménymutatók (KPI) a Magyar Telekom Nyrt. vezérigazgató és vezérigazgató-helyettesek, illetve egyes felsővezetői kategóriák javadalmazási rendszerébe is beépítésre kerültek. A fenntarthatósági stratégia részeként a Csoport a technológiai modernizációra helyezi a hangsúlyt, mint pl. az optikai átállás és a 3G hálózat leállítása. Ezen fejlesztési terveket az éves hasznos élettartam felülvizsgálat tartalmazza, ezért jelentős értékvesztés elszámolás nem történt. Az eszköz helyreállítási kötelezettség (ARO) a működési tevékenység része, amely meghatározott hálózati fejlesztésekkel kapcsolatban merül fel és évente felülvizsgálatra kerül, valamint az esetleges további szabályozói előírások értékelése is megtörténik, lásd 13.2. A Magyar Telekom új klímastratégiája a fosszilis energiaforrások felhasználásának csökkentésére összpontosít, ami összhangban van az Európa Zöld Megállapodással. Emiatt a Magyar Telekom Nyrt., a Telekom Rendszerintegráció Zrt. és a Makedonski Telekom A.D. villamosenergia-felhasználását már 2021-től 100%-ban megújuló energiából fedezi. 2022-ben az európai gazdasági környezet jelentősen megváltozott, melynek hatására kiemelt feladattá vált a hazai piacról származó megújuló energia beszerzése, ennek érdekében 2022-ben egy rövid távú energiavásárlási megállapodás (PPA) került megkötésre, amely 2023-tól részben kiváltja a korábban kizárólagos forrásnak számító megújuló tanúsítványok (GoO) vásárlását. A 3 éves PPA egy fix-áras szerződés egy magyar napelem parkkal évi körülbelül 13,2 GWh-nyi villamosenergia termelésre. A Magyar Telekom az IFRS 9 2.4. bekezdésében foglalt "saját felhasználásra" vonatkozó mentességet alkalmazza, és ezért a PPA-t és a származási garanciákat teljesítendő szerződésként számolja el. Mind a PPA szerinti megújulóenergia-vásárlás, mind a származási garanciák az egyéb működési költségek között kerülnek elszámolásra energiaköltségként. A Magyar Telekom Nyrt. 2018-ban tett kibocsátáscsökkentési vállalásai – a Science Based Target kezdeményezés (SBTi) hagyott jóvá –, amelyeket 2019-ben az IPCC 1,5 °C-os jelentésére reagálva ambiciózusabb célok váltottak fel, kerültek a Csoport stratégia fő fókuszába. A 2030-ig a következő vállalások érvényesek: ▪ 84%-kal csökkentjük Scope 1-2 kibocsátásainkat 2015-höz képest; ▪ 30%-kal csökkentjük Scope 3 kibocsátásunkat 2017-hez képest. A Csoport piacvezető képességét csak akkor tudja fenntartani, ha azonnal tud reagálni a külső piaci, geopolitikai és környezeti változásokra. A külső tényezők (tüzelőanyag árak és a fosszilis energiaforrások rendelkezésre állása) és a belső átalakulási folyamatok, valamint a kibocsátó források részletes feltérképezése (szükségáramforrások és F-gázokból eredő kibocsátások) miatt a magyar tagvállalatok scope 1-2 stratégiája újra fel lett építve, az SBT vállalással harmonizált bázis évvel. Az új stratégia megvalósításához részletes megvalósíthatósági tanulmányok készítése kezdődött meg. Piaci alapon összesen 80%-os csökkentés látszik megvalósíthatónak 2030-ig a kibővített forrásokkal a Magyar Telekom Nyrt. és Telekom Rendszerintegrációs Zrt. esetében összeségében. Kockázatok A Csoport ki van téve a jövőbeni energiaár bizonytalanság kockázatának. A piacon a zöld energia iránti növekvő kereslet a jelenlegi makrogazdasági helyzettel együtt az energia árak és a megújuló energiatanúsítvány árainak növekedését eredményezheti. A Csoport változatlanul elkötelezett a környezetvédelmi stratégia mellett és folytatja a munkáját, új lehetőségek keresésével, mint pl. hosszú távú energiavásárlási megállapodások (PPA) megkötése. Az Üzletmenet-folytonossági Irányítási Rendszer (BCM) keretén belül a Csoport kritikus klíma kockázatokat (árvíz, hőségriadó) azonosított, melyekre intézkedési tervet alakított ki. Minden felmerülő eset kivizsgálásra és elemzésre került, de a hálózati károk mértéke nem érte el a jelentős szintet. Ez az elemzés segíthet a Magyar Telekom számára, hogy az infrastruktúra modernizálásával alkalmazkodóképesebbé váljon. A kibocsátáscsökkentési célok elérése érdekében, beleértve az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) 1,5 °C-os célját, a szabályzók a jövőben szigorúbb kibocsátáscsökkentési célokat határozhatnak meg, amelyek a Csoport számára magasabb ráfordítást eredményezhet. A Csoport előremutató klímastratégiájával és a már elért eredményeivel előnyt élvez – még a szigorúbb szabályozásokkal együtt is – a hazai versenytársaival szemben. Az elemzések alapján a Magyar Telekom nem számol jelentős hatással sem az üzleti modelljére, sem működési eredményének vagy pénzügyi helyzetének bemutatására vonatkozóan. További információkért lásd a Magyar Telekom Fenntarthatósági jelentését https://www.telekom.hu/rolunk/fenntarthatosag/fenntarthatosagi-jelentesek
26
3 KRITIKUS SZÁMVITELI BECSLÉSEK ÉS MEGÍTÉLÉSEK A becslések és megítélések múltbeli tapasztalatok és egyéb tényezők, így a mindenkori körülmények között észszerűnek gondolt jövőbeli eseményekkel kapcsolatos várakozások alapján folyamatosan értékelésre kerülnek. A Csoport a jövőre vonatkozóan becslésekkel és feltételezésekkel él. A számviteli becslések eredményeképpen kapott értékek természetesen csak nagyon ritkán egyeznek meg a tényleges eredményekkel. A legkritikusabb becslések és feltételezések, amelyeknél jelentős kockázat áll fenn az eszközök és kötelezettségek könyv szerinti értékének jelentős módosítására, a következők.
3.1 Eszközök hasznos élettartama Az eszközök hasznos élettartamának meghatározása a hasonló eszközökkel kapcsolatos múltbeli tapasztalatokra és a várható technológiai fejlődésre, valamint a tágabb gazdasági és iparági tényezőkben bekövetkező változásokra épül. A becsült hasznos élettartamok helyességét évente, illetve akkor, ha a becslés alapjául szolgáló feltételezésekben jelentős változások következnek be, felülvizsgáljuk. Az eszközök hasznos élettartamának meghatározását a menedzsment azért tartja kritikus számviteli becslésnek, mert egy innovatív iparág technológiai fejlődésével kapcsolatosan tartalmaz feltételezéseket, valamint jelentős mértékben függ a Csoport tervezett beruházásaitól. Továbbá, mivel az eszközök között a hosszú élettartamú eszközök nagy súllyal szerepelnek, a feltételezések bármilyen megváltozása meghatározó lehet a pénzügyi helyzet és tevékenység eredménye szempontjából. A 2023 során elvégzett hasznosélettartam-módosításokat a 9.3 és 10.3 megjegyzés tartalmazza. A Csoport folyamatosan számos új szolgáltatást, illetve platformot vezet be. Ennek keretében a Magyar Telekom a vezetékes (optikai) és mobilhálózatának fejlesztésére helyez hangsúlyt, a mobiladat-, szélessávú internet és TV- szolgáltatások iránti fennálló erős kereslet kiszolgálása érdekében. Folytatódott az 5G technológia fejlesztése, a hálózat modernizációs program (vezetékes és mobil) és az ügyfeleknél elhelyezett készülékek (CPE) beruházása. Új szolgáltatás vagy technológia bevezetésekor a Csoport megvizsgálja a már meglévő platformok hasznos élettartamát ugyanakkor az új szolgáltatásokat túlnyomó többségében úgy tervezik, hogy „együtt éljenek” a már meglévő platformokkal, így nem feltétlenül szükséges az új technológiára történő átállás. Következésképpen a már meglévő platformok hasznos élettartamát rendszerint nem szükséges lerövidíteni.
3.2 A goodwill értékvesztésének vizsgálata A Társaság nem számol el értékcsökkenést a goodwillre, de évente az év utolsó negyedévében éves értékvesztési vizsgálatot végez, valamint a többi negyedévben gyorstesztet hajt végre. A 2023. évi pénzügyi jelentés elkészítése során a menedzsment aktualizálta a goodwill értékvesztés vizsgálatát, amely során frissített külső és belső információkat mérlegelt, beleértve a könyv szerinti értéket, a devizaárfolyamokat, a súlyozott átlagos tőkeköltséget és a makroökonómiai tendenciák várható hatását. 2022-höz hasonlóan, 2023-ban értékvesztés elszámolására nem volt szükség. A goodwill a Csoport működési szegmenseihez kerül hozzárendelésre, amelyek a következők: MT-Magyarország és Észak- Macedónia. A szegmensekkel kapcsolatosan további információkat a 33-as megjegyzés tartalmaz. A működési szegmensek megtérülő értékét Csoport a 10 évre előre jelzett, maradványértéket is tartalmazó diszkontált cash-flow értéke alapján kiszámított elidegenítési költségekkel csökkentett valós érték (FVLCD) alapján határozzuk meg, mivel a távközlési szektor befektetéseinek megtérülési ideje hosszabb időszakot ölel fel. Az értékvesztés vizsgálat a menedzsment piaci szereplőkkel, illetve iparági eseményekkel kapcsolatos legjobb becslésein és várakozásain alapul. Ez az eljárás jelentős részben becslésen alapul és magában rejti annak kockázatát, hogy jelentős eltérések adódhatnak a valós érték összegében, amennyiben a számításokban alkalmazott feltételezések helytelennek bizonyulnak. A kalkulációkban a Magyar Telekom eltérő súlyozott átlagos tőkeköltséget (WACC) és folyamatos növekedési rátát (PGR) használ attól függően, hogy a működési szegmens melyik országban, milyen sajátosságokkal rendelkező piacon működik. A valósérték-kalkulációknál, az értékvesztés-vizsgálat végzésekor bizonyos központi funkciók átterhelésre nem kerülő költségét is figyelembe vesszük. E központi funkciók költségét a működési szegmensekhez az általuk a Csoport összbevételén belül képviselt arányban rendeljük hozzá.
A szegmensekhez allokált goodwill könyv szerinti értékének részletei a 10.4 megjegyzésben találhatók.
27
2023-ban és 2022-ben az alábbi WACC és PGR százalékokat kerültek alkalmazásra a valósérték kalkulációjához a goodwillre vonatkozó értékvesztés vizsgálat során. 2022 2023

WACC |  |
MT-Magyarország ...................................................................... | 11,20% | 8,46%
Észak-Macedónia ........................................................................ | 8,55% | 8,68%

PGR |  |
MT-Magyarország ...................................................................... | 1,0% | 1,0%
Észak-Macedónia ........................................................................ | 1,0% | 1,0%

Érzékenységi vizsgálat Az érzékenységi vizsgálat során a menedzsment megvizsgálta, hogy az értékvesztés kalkuláció fő paramétereinek reálisan várható változása, amely előretekintő információk figyelembevételére alapult, mint például az inflációra és az alapkamatra vonatkozó előrejelzések vagy MNB publikációk, goodwill értévesztés elszámolását vonja-e maga után valamely szegmensre vonatkozóan. Az alábbi fő paraméterek kerültek elemzésre: WACC, PGR, szabad cash-flow és CAPEX, mindegyik külön-külön. Az szegmensek elidegenítési költségekkel csökkentett valós értékére a WACC változásának van a legnagyobb hatása. A WACC az alábbi paraméterekkel kerül meghatározásra: ▪ a tőkepiaci árfolyamok modelljét (CAPM) alkalmazva ▪ a hasonló iparágban tevékenykedők átlagos bétája ▪ az államkötvények 10 éves zéró-kupon hozam ▪ az adósságráta, amely összhangban van a hasonló, tőzsdén jegyzett távközlési vállalatok szokásos mértékű eladósodottságával A WACC rátát alapvetően az államkötvények 10 éves zéró-kupon hozama határozza meg. A 10 éves zéró-kupon hozam várható változását nehéz megbecsülni. Az elmúlt évi változással ellentétben ez a ráta 2023-ban 2,75 százalékponttal csökkent az MT-Magyarország szegmensben (2022: 3,26 százalékpontos növekedés), amíg 0,12 százalékponttal nőtt az Észak-Macedón szegmensben (2022: 3,41 százalékpontos növekedés) a közelmúltbeli gazdasági környezet miatt, amely a 2.4 megjegyzésben kerül kifejtésre. A WACC paraméterek várható mozgásának megbecslése nagymértékben megítélés kérdése, de 1-2% százalékpontos pozitív vagy negatív elmozdulás mellett értékvesztés elszámolása nem várható. Az alkalmazott PGR-ek összhangban vannak a szegmensek hosszútávú átlagos növekedési ütemével. A PGR jelentős változása előreláthatólag nem várható, ezért ezen paraméteren érzékenységi vizsgálat nem történt. A jövőbeli cash-flow-k ingadozásának előrejelzése kihívást jelent a jelenlegi makrogazdasági környezetben, ami fizetőképességi problémákat okozhat a lakossági és üzleti ügyfeleknél. A szabad cash-flow 5%-os ingadozása képezte a vizsgálat tárgyát és ennek alapján értékvesztés elszámolására nem került sor. A CAPEX költségvetést a Csoport határozza meg és szorosan figyelemmel kíséri, a jövőbeni CAPEX ráfordítások növekedhetnek, ezért az érzékenységi teszt során 5%-os elmozdulás került alkalmazásra, ami nem eredményezett goodwill értékvesztés elszámolást egyik szegmenset érintően sem. Összességében, a menedzsment úgy véli, hogy a CGU-k megtérülő értékének alapjául szolgáló, fent tesztelt fő feltételezésekben bekövetkező bármilyen észszerűen lehetséges változás nem eredményezné azt, hogy az összesített könyv szerinti érték meghaladja a kapcsolódó CGU-k összesített megtérülő értékét.
28
3.3 Követelések becsült értékvesztése
A követelések értékvesztése a vevők fizetésképtelenségéből adódó becsült veszteség mértéke alapján kerül elszámolásra. A legnagyobb ügyfelek és más telekommunikációs szolgáltatók esetében az értékvesztés egyedileg kerül meghatározásra. Egyéb ügyfelek esetében portfólió alapján (meghatározását a 4.1.2 megjegyzés tartalmazza) kerül az értékvesztés mértéke megbecslésre: a követelések korosítása, a korábbi leírások tapasztalata, az ügyfelek fizetőképessége, a fizetési feltételekben bekövetkezett és várható változások és egyéb előre tekintő információk alapján (pl. munkanélküliségi ráta, hitelválság, infláció, hazai és nemzetközi statisztikák, egyéb makrogazdasági tényezők és az MNB kiadványai). Ezen felül az üzleti tevékenység jellege is (lakossági, üzleti, vezetékes, mobil-, internet-, kábeltévé stb.) figyelembevételre kerül, valamint a különféle piaci környezetek is, melyekben a Csoport vállalatai működnek. Az értékvesztés számítás fenti tényezői évente felülvizsgálatra és szükség szerint a számításokban módosításra kerülnek. A múltbeli nemteljesítési ráták, az előre jelzett gazdasági feltételek és a várható értékvesztés közötti összefüggés értékelése kritikus becslésnek minősül.
Az éves újraértékelés alapján készült legjobb becslés szerint a menedzsment megállapította, hogy a követelések korábban használt leírási kulcsainak módosítására nincs szükség. A menedzsment továbbá újraértékelte a fennálló részletfizetéses vevőkövetelésekre vonatkozó leírási kulcsok módosítását, múltbeli adatok és előretekintő információk alapján. Ezzel összefüggésben a menedzsment értékelte a nemzetközi környezet növekvő bizonytalanságainak (pl. az elhúzódó orosz-ukrán háború) magyar gazdaságra gyakorolt hatásait, a korábban bevezetett kamatstop megszűnését, a magyar energiafüggőség bizonytalanságait, a csökkenő, de még mindig magas inflációt, amelyek negatív hatással lehetnek a háztartások fizetőképességére és a részletvevők monetizálására. A menedzsment arra következtetésre jutott, hogy 3,5 milliárd forint további értékvesztés elszámolására volt szükség adósok ezen alcsoportjára vonatkozóan. Az éves felülvizsgálat azt is feltárta, hogy más követelésekre vonatkozóan nem volt lényeges hatás. Érzékenységi elemzés is készült, amely megmutatja, hogy 2023. december 31-én mekkora értékvesztést számoltunk volna el az részletfizetéses vevőkövetelésekre, amennyiben a becsült nemfizetési arány változik. Ennek alapján az alkalmazott becsült nemfizetési ráta 1%-os és 2%-os javulása (-) vagy romlása (+), az ezen vevőkövetelésekre (rövid és hosszú) számított értékvesztésének 0,9 milliárd forintos, illetve 1,9 milliárd forintos növekedését vagy csökkenését idézné elő. Az ügyfelek pénzügyi helyzetének romlása esetén a fennálló követelések tényleges leírása a vártnál nagyobb lehet és meghaladhatja az eddig elszámolt értékvesztés mértékét. A vezetőség a jövőben kiemelt figyelmet fordít az ügyfelek fizetőképességének folyamatos nyomon követésére és szükség esetén további korrekciós intézkedéseket tesz. További információkat lásd a 4.1.1, 4.2.2.2 és 5.1.2 megjegyzésekben.
3.4 Vevői szerződések A Csoport alkalmazza az egyedi vevőszerződések helyett a hasonló jellemzőkkel rendelkező szerződések portfóliójára vonatkozó iránymutatást. A portfolióképzésnél figyelembe vett jellemzők főként a vevő üzleti szegmense, a szerződés üzleti modellje és az, hogy a szerződés hűségidős vagy anélküli. Szerződéses eszközökként kerülnek elszámolásra a ki nem számlázott összegek, melyek jellemzően hosszú lejáratú szerződéseken alapuló értékesítésekből származnak, amikor az adott időszakban az elismert bevétel meghaladja a vevőnek kiszámlázott összeget. Ez egy ideiglenes különbség, így a hűségidő végére egyezik az elszámolt és a kiszámlázott bevétel. A szerződéses eszközök összege a releváns szerződések csoportjának becsült felmondási aránya, átlagos szerződéses elállások (14 napon belüli), várható késedelmi pótlék bevételek és az effektív kamatláb figyelembevételével kerül meghatározásra. A szerződéses eszközök havi szinten kerülnek kivezetésre, az ügyfelek részére kiszámlázott bevétellel párhuzamosan, a szerződések releváns csoportjának minimális hűségideje alatt. Továbbá a Csoport eszközt jelenít meg azon költségek esetében, melyek vevői szerződéskötésekkel kapcsolatosan merültek fel és a szerződés megkötése nélkül nem merülnének fel, a szerződés teljesítésével kapcsolatban felmerült költségekkel együtt. Ezek aktiválása attól függ, hogy várhatóan a költségek megtérülnek-e a szerződésből származó jövőbeli bevételeken keresztül. A vevői szerződések megkötésével kapcsolatos költségek jellemzően értékesítési jutalékokat tartalmaznak mind direkt, mind indirekt elosztási csatornán (értékesítési és marketing költségek, ajánlattétel költségei, értékesítési jutalékok és jogi költségek). A szerződéskötés járulékos költségeinek aktiválása nem csupán új ügyféllel történő szerződéskötésre, hanem szerződésmegújításokra is kiterjed.
29
A vevői szerződések megkötésének költségei jellemzően a vezetékes és mobil szolgáltatásokkal kapcsolatosan merülnek fel, melyeket portfólió alapján amortizálunk azon időtartam alatt, amikor a kapcsolódó áruk és szolgáltatások a vevőnek átadásra kerülnek, ami ▪ hűségidő nélküli szerződések esetében a múltbeli ügyfélmegtartási adatok alapján történik, (pl. feltöltőkártyás és havidíjas szolgáltatások, szélessávú internet, informatikai szolgáltatások átlagos felhasználási ideje) és ▪ hűségidős szerződések esetében (12-24 havi hűségidővel) a kötelezettségvállalási időszakot tekintjük amortizációs időszaknak, (pl. havidíjas szolgáltatás, szélessávú, informatikai szolgáltatások, valamint több szolgáltatási elemet tartalmazó csomagok). A Csoport úgy döntött, hogy nem alkalmazza azt a gyakorlati megoldást, hogy azonnal költségként számolja el a szerződéskötés járulékos költségeit, melyek legfeljebb egy év alatt amortizálódnak. A vevői szerződés teljesítésével kapcsolatos költségek lehetnek telepítési alvállalkozói költségek, amelyek nem különállóak a szerződés más szolgáltatásaitól, például kábelezési tevékenységek, kábelek és tartozékok internet és TV szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódóan. A Csoport úgy döntött, hogy alkalmazza az IFRS 15.95 paragrafust és eszközként aktiválja ezeket a költségeket, mint a szerződés teljesítésének költségeit, amelyet közvetlen költségként amortizál a vevői szerződés hasznos élettartama alatt. A szerződéses eszközök, szerződéses kötelezettségek és szerződéses költségek összegét lásd a 4.2.2.3, 12.2 és a 18.4 megjegyzésekben.
3.5 Lízingek – járulékos kamatláb megállapítása és a hosszabbítási és felmondási opciók vizsgálata A lízingbevevőnek a kezdőnapon a lízingkötelezettséget az addig a napig ki nem fizetett lízingdíjak jelenértékeként kell értékelnie. A lízingdíjakat az implicit lízingkamatlábbal kell diszkontálni, amennyiben az könnyen meghatározható. Ha ez a kamatláb nehezen meghatározható, a lízingbevevőnek a járulékos lízingbevevői kamatlábat kell használnia. A járulékos kamatláb tükrözi az adott országra vonatkozó főbb lízingkockázatokat, és minden évben, maximum 30 éves lejáratig biztosított. A kamatláb változtatása csak akkor alkalmazható, ha a szerződés a kezdeti megjelenítést követően módosul, vagy újraértékelés válik szükségessé, amely a kamatláb változtatását eredményezi. A Magyar Telekom jellemzően a járulékos lízingbevevői kamatlábat használja. A Magyar Telekom sosem használ negatív kamatlábat. Bármilyen negatív kamatláb nulla összegben kerül meghatározásra. A Társaság számos bérleti szerződéssel rendelkezik, amelyek tartalmaznak meghosszabbítási és megszüntetési opciót. Ezen, a vezetőség által kialkudott opciók célja, hogy rugalmasságot biztosítsanak a lízingelt eszközportfólió kezelésében és a Társaság üzleti igényeihez igazodjanak. A vezetés jelentősen mérlegeli azt a döntést, hogy ezek a meghosszabbítási és megszüntetési lehetőségek észszerűen gyakorlásra kerüljenek-e vagy sem. A meghosszabbítási opciók (vagy a felmondási opciók utáni időszakok) csak akkor szerepelnek a lízing futamidejében, ha a Társaság észszerűen biztos abban, hogy él a lízing meghosszabbítására vonatkozó opcióval, vagy nem él a lízing felmondási jogával. Az „észszerűen bizonyos” gyakorlat küszöbe alacsonyabb, mint a „gyakorlatilag biztos”, és magasabb, mint a „valószínűbb, mint nem”. További információk a 17.2.2 megjegyzésben találhatók.
30
4 PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK A pénzügyi instrumentum olyan szerződéses megállapodás, amelynek eredményeként az egyik félnél pénzügyi eszköz, a másik félnél pénzügyi kötelezettség vagy tőkeinstrumentum keletkezik.
A Csoport pénzügyi eszközei magukban foglalják:

▪ | a pénzeszközöket,
▪ | a másik fél tőkeinstrumentumait, valamint
▪ | szerződésen alapuló jogot

▪ pénzeszköz (vevőkövetelések) vagy egyéb eszköz átvételére egy másik féltől; vagy ▪ egy másik fél pénzügyi eszközeinek vagy kötelezettségeinek vélhetően kedvező feltételek melletti cseréjét (származékos pénzügyi eszközök), vagy ▪ olyan szerződést, amely a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumában kerül vagy kerülhet teljesítésre, és amely ▪ olyan nem származékos termék, amely alapján a gazdálkodó egység köteles, vagy kötelezhető a saját tőkeinstrumentumai változó darabszámának átvételére; vagy ▪ olyan származékos termék, amely nem valamely fix összegű pénzeszköznek vagy egyéb pénzügyi eszköznek a gazdálkodó egység fix számú saját tőkeinstrumentumára való cseréje által kerül, vagy kerülhet teljesítésre. E meghatározás céljára a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiba nem tartoznak bele azon instrumentumok, amelyek önmagukban szerződést jelentenek a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumai jövőbeni átvételére vagy átadására.
A Csoport pénzügyi kötelezettségei az alábbiakból származnak: ▪ szerződéses kötelezettségek: ▪ készpénz vagy más pénzügyi eszköz másik fél részére történő átadása (nem származékos instrumentum), vagy ▪ egy másik fél pénzügyi eszközeinek vagy kötelezettségeinek vélhetően kedvezőtlen feltételek melletti cseréje, vagy ▪ olyan szerződés, amely a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumában kerül vagy kerülhet teljesítésre, és amely ▪ olyan nem származékos termék, amely alapján a gazdálkodó egység köteles, vagy kötelezhető a saját tőkeinstrumentumai változó darabszámának átadására; vagy ▪ olyan származékos termék, amely nem valamely fix összegű pénzeszköznek vagy egyéb pénzügyi eszköznek a gazdálkodó egység fix számú saját tőkeinstrumentumára való cseréje által kerül, vagy kerülhet teljesítésre. E meghatározás céljára a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiba nem tartoznak bele azon instrumentumok, amelyek önmagukban szerződést jelentenek a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumai jövőbeni átvételére vagy átadására.
Az IFRS 9 hatóköre kiterjed azokra a szerződésekre is, amelyek a nem pénzügyi tételek vételére vagy eladására vonatkoznak, ha azokat pénzeszközben vagy más pénzügyi instrumentumokkal nettó módon is teljesíteni lehet (nettó rendezés), kivéve az olyan szerződéseket, amelyeket valamely nem pénzügyi tételnek a Csoport várható vételi, eladási, vagy felhasználási igényeinek megfelelő átvételének vagy átadásának a céljára hoztak létre és tartanak (azaz saját felhasználási célú szerződések). A saját felhasználási célú szerződésekre egyéb standardok pl.: IAS 2 vagy IAS 37 előírásai alkalmazandók. Azok a szerződések, amelyeket eredetileg a Csoport a várható vételi, eladási, vagy felhasználási igényei szerint kötött, és amelyek a szerződés időtartama alatt nem teljesítik a saját felhasználás követelményeit, ettől az időponttól szintén az IFRS 9 hatálya alá tartoznak. A Csoport esetében releváns alkalmazási területek a villamosenergia fizikai vásárlására és a megújuló energiatanúsítványaira vonatkozó szerződések. A vásárolt villamosenergia- vagy megújuló energiatanúsítványok értékesítése és a hasonló gazdasági tartalmú ügyletek (pl. fixált pozíciók lezárása) általában azt eredményezik, hogy a szóban forgó szerződések származékos termékeknek minősülnek, és az eredménnyel szemben valós értéken számolandók el. Ez olyan esetekre is vonatkozik, amelyek szokatlan szerződéses feltételeket tartalmaznak, amelyek származékos termékek leválasztásához vezethetnek (pl. beágyazott derivatívák), mint például komplex árképletek vagy mennyiségi opciók a szerződő partner javára.
31
4.1 Pénzügyi eszközök – számviteli politikák A Csoport a pénzügyi eszközeit ▪ a gazdálkodó egység által a pénzügyi eszközök kezelésére alkalmazott üzleti modell; valamint ▪ a pénzügyi eszköz szerződésből eredő cash-flow jellemzői alapján a következő kategóriákba sorolja: ▪ amortizált bekerülési értéken értékelt, ha ▪ a pénzügyi eszközt olyan üzleti modell alapján tartjuk, amelynek célja pénzügyi eszközök szerződéses cash-flow-k beszedése érdekében történő tartása; valamint ▪ a pénzügyi eszköz szerződéses feltételei meghatározott időpontokban olyan cash-flow-kat eredményeznek, amelyek kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései (SPPI); ▪ egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt, ha ▪ a pénzügyi eszközt olyan üzleti modell alapján tartjuk, amely szerződéses cash-flow-k beszedésével vagy a pénzügyi eszközök eladásával éri el célját; valamint ▪ a pénzügyi eszköz szerződéses feltételei meghatározott időpontokban olyan cash-flow-kat eredményeznek, amelyek kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései; ▪ eredménnyel szemben valós értéken értékelt, ha a pénzügyi eszköz nem sorolható az előző két kategóriába. Az IFRS 9 4.1.4 bekezdése lehetőséget biztosít bizonyos tőkeinstrumentumokba történő befektetések valós értéken történő értékelésére az egyéb átfogó jövedelemmel szemben (OCI opció). Az érték változásai azonnal és teljes egészében az egyéb átfogó jövedelemmel szemben kerülnek elszámolásra. A fenti besorolásnál ▪ a tőke a pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke, ▪ a kamat a pénz időértékének, egy meghatározott időszak alatt kint levő tőkeösszeggel kapcsolatos hitelkockázatnak, továbbá egyéb alapvető hitelezési kockázatoknak és költségeknek az ellenértékét, valamint a nyereségrátát tartalmazza. A pénzügyi eszközök megjelenítése (vásárlás) és kivezetése (eladás) azon a napon történik, amikor a pénzügyi eszköz ténylegesen leszállításra kerül („teljesítés időpontja szerinti elszámolás”). A pénzügyi eszközöket bekerüléskor a tranzakciós költséggel növelt valós értékén jelenítünk meg, minden nem eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz esetében. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valós értéken kerülnek megjelenítésre, míg a tranzakciós költségek az eredménykimutatásban kerülnek elszámolásra.
A pénzügyi eszközöket kivezetjük a könyvekből, ha az adott befektetésből származó cash-flow bevételre való jogosultságunk lejárt vagy átruházásra került. A pénzügyi eszközök akkor kerülnek átadásra, ha a pénzügyi eszközből származó cash-flow-kra vonatkozó szerződéses jogok átadásra kerülnek, vagy ha a pénzügyi eszköz cash-flow-jainak átvételére jogosító szerződéses jogok megmaradtak, de szerződéses kötelem áll fenn a cash-flow-k egy vagy több kedvezményezett számára történő megfizetésére egy olyan megállapodás keretében, amely megfelel az IFRS 9 meghatározott feltételeinek. A kivezetéskor keletkező nyereség vagy veszteség összege az eredményben kerül elszámolásra, és (a) a kapott ellenérték és az egyéb átfogó jövedelemben megjelenített felhalmozott eredmény összege és (b) a kivezetett könyv szerinti érték különbségeként kerül meghatározásra, kivéve azokat a befektetéseket amelyekre bekerüléskor a Csoport az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken történő értékelés lehetőséget alkalmazza, ez esetben a keletkező nyereség vagy veszteség az eredménytartalékban kerül elszámolásra.
4.1.1 Pénzügyi eszközök értékvesztése A Csoport az alkalmazott üzleti modell és a pénzügyi eszközök szerződésből eredő cash-flow jellemzői alapján a pénzügyi eszközeit amortizált bekerülési értéken, egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken, vagy eredménnyel szemben valós értéken értékeli. Az amortizált bekerülési értéken és az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökre értékvesztés elszámolása szükséges, kivéve OCI opció alkalmazásakor. Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközöknél az értékvesztés az eredménykimutatásban kerül elszámolásra, és a megfelelő pénzügyi eszköz könyv szerinti értékét csökkenti; egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök esetén az értékvesztés az egyéb átfogó jövedelembe kerül és nem csökkenti az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz könyv szerinti értékét.
32
Értékvesztés elszámolása szükségessé válhat az IFRS 16 hatálya alá tartozó lízingkövetelésekre, az IFRS 15 hatálya alá tartozó szerződéses eszközökre, pénzügyi garancia szerződésekre, és nem piaci kamattal kamatozó hitelekhez kapcsolódó elkötelezettségekre is. Ha a pénzügyi eszköz hitelkockázata a kezdeti megjelenítés óta jelentősen megnőtt, az értékvesztést az eszköz élettartama alatt várható hitelezési veszteség összegéig kell elszámolni. Az élettartam alatt várható hitelezési veszteség az a várható hitelezési veszteség, ami a pénzügyi instrumentum várható élettartama alatt bekövetkező összes lehetséges nemteljesítési esemény eredményeképpen történik. Ha a pénzügyi eszköz hitelkockázata a kezdeti megjelenítés óta nem nőtt jelentősen, az értékvesztést az eszköz 12 havi élettartama alatt várható hitelezési veszteség összegéig kell elszámolni. A 12 havi élettartam alatt várható hitelezési veszteség az a várható hitelezési veszteség, ami a pénzügyi instrumentum jelentési időponttól számított 12 hónap alatt várhatóan bekövetkező összes lehetséges nemteljesítési esemény eredményeképpen történik, súlyozva az adott időszak alatt bekövetkező nemteljesítés valószínűségével. A hitelkockázat változása alapján minden fordulónapon felül kell vizsgálni az értékvesztést, valamint értékelni kell, hogy az értékvesztést a múltbeli adatok és a várható makrogazdasági tendenciák által vezérelt (munkanélküliségi ráta, hitelválság, infláció, hazai és nemzetközi statisztikák, kormányzati intézkedések és MNB kiadványok) előre tekintő megfontolások alapján a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteséggel megegyező összegben, vagy a 12 havi élettartam alatt várható hitelezési veszteség összegéig kell-e elszámolni, a fenti feltételek alapján. A hitelkockázat megemelkedett szintjét az alábbi faktorok jelezhetik: ▪ A szerződéses fizetések 30 napot meghaladóan késedelmesek ▪ Külső/belső minősítés változása ▪ Piaci feltételek fizetési kötelezettséget befolyásoló változása ▪ A kölcsön felvevőjének pénzügyi nehézségei, melyek fizetőképességét jelentősen módosítják ▪ Az üzleti, pénzügyi vagy gazdasági körülmények kedvezőtlen változása pl. kamatlábak vagy a munkanélküliségi ráta növekedése A nemteljesítés jellemzői, amelyek a behajthatatlan hitelkockázati besorolást támasztják alá: ▪ A pénzügyi eszköz több mint 90 napja késedelmes ▪ A másik fél ismételten nem tesz eleget fizetési kötelezettségeinek és a szolgáltatás szüneteltetésre került (a szerződés még nem került felmondásra) ▪ A másik fél kifizetetlen számlái meghaladják a számára előírt hitelezési limitet és ismételt felszólítás ellenére sem fizet ▪ A másik fél csődvédelemért folyamodik (a csőd elkerülése érdekében) ▪ Az értékelésnél a fenti kvantitatív szempontok mellett kvalitatív szempontokat is figyelembe kell venni, mint pl. a megállapodások nem teljesítése Az értékvesztés értékeléséhez és elszámolásához az egyszerűsített és az általános megközelítések alkalmazandók. ▪ Egyszerűsített megközelítés Minden, az egyszerűsített megközelítéssel értékelt pénzügyi instrumentum értékelésére az élettartami várható hitelezési veszteséggel kerül sor, amelyek múltbeli adatokon és a várható makrogazdasági változásokat figyelembe vevő előretekintő megfontolások alapulnak. Így a fizetésképtelenség kivételével, sem a hitelkockázat jelentős növekedésének indikátorai, sem a nemteljesítési esetek nem befolyásolják az egyszerűsített megközelítést. Az egyszerűsített megközelítést a vevőkkel szembeni követelések, a szerződéses eszközök és a jelentős hitelkomponenst nem tartalmazó lízingkövetelések esetében alkalmazzuk. A Csoport úgy döntött, hogy a jelentős hitelkomponenst tartalmazó követelésekre is alkalmazza az egyszerűsített megközelítést. ▪ Általános megközelítés A várható hitelezési veszteség modell alapján a pénzügyi instrumentumok három “kosárba” kerülnek besorolásra. A három kosárba történő besorolás alapját a pénzügyi eszköz hitelezési kockázatában bekövetkező változások képezik. A relatív hitelezési kockázat modellje az emelkedett hitelezési kockázat értékelésére szolgál. A kezdeti megjelenítéshez képest bekövetkező hitelezési kockázat jelentős növekedése a pénzügyi instrumentumok kosarak közti átsorolásában jelenik meg. A várható hitelezési veszteség modell alapján az értékvesztés a három “kosár” esetében másképp kerül meghatározásra. Az egyes kosárba tartozó pénzügyi instrumentumok esetében az értékvesztés a 12 hónap alatt várható hitelezési veszteség alapján kerül meghatározásra. A kettes és hármas kosárba tartozó pénzügyi instrumentumok esetében az értékvesztés az élettartam alatt várható hitelezési veszteség alapján kerül meghatározásra.
33
Az általános megközelítést a bankszámlák, a faktoring követelések, egyéb pénzügyi követelések és dolgozói kölcsönök esetében alkalmazzuk, mely eszközök az egyes kosárba kerülnek. A vevőkövetelések faktorálása jellemzően nem visszaforduló, azaz a vevőkövetelés kivezetésével és az egyéb követelések közötti faktoring követelés felvételével valósul meg. További részletek a 4.2.2.1 megjegyzésben.
4.1.2 Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi eszközök A következő tételek kerülnek ide besorolásra: ▪ pénzeszközök és pénzeszköz egyenértékesek;

▪ | 3 hónapon túli bankbetétek;
▪ | vevőkövetelések;
▪ | egyéb követelések.

Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök valós értéken kerülnek be a könyvekbe, a későbbiekben pedig az amortizált bekerülési értéken kerülnek értékelésre az effektív kamatláb módszer alkalmazásával; csak a hosszú lejáratú követelések esetén releváns, mivel az éven belüli pénzügyi eszközök esetében nem minősül jelentősnek. Pénzeszközök és pénzeszköz egyenértékesek A pénzeszközök közé tartozik a házipénztár, a bankban elhelyezett pénz és minden más olyan, nagymértékben likvid betét és értékpapír, amelynek eredeti lejárata nem haladja meg a három hónapot, de nem tartozik ide a folyószámlahitel. 3 hónapon túli bankbetétek A 3 hónapon túli bankbetétek közé tartoznak a 3 hónapon túli lejárattal rendelkező bankbetétek és egyéb likvid betétek és értékpapírok.
Vevőkövetelések A hasonló hitelkockázati jellemzőkkel rendelkező vevőkövetelések kerülnek azonos csoportba besorolásra és kollektíven kerülnek értékvesztés tesztelésre. A vevőkövetelések az üzleti szegmensek (lakossági, üzleti, nagykereskedelmi és egyéb kategória), által nyújtott szolgáltatások típusa (telekommunikációs és RI/IT szolgáltatások), részletvevők, valamint költségvetési intézmények beleértve az önkormányzatokat csoportosítás alapján kerülnek besorolásra. A tárgyévi értékvesztés és a korábban leírt összeg utólagos megtérülése az eredménykimutatás Közvetlen költségeken belül az Értékvesztés miatti veszteségek és nyereségek - pénzügyi és szerződéses eszközök sorában kerül elszámolásra.
4.1.3 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt (FVOCI) pénzügyi eszközök Az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök értékelési kategóriában a következő tételek szerepelnek: ▪ jegyzett és nem jegyzett tőkeinstrumentumok, amelyeket nem konszolidálunk teljeskörűen és „equity” módszerrel sem kerülnek be a konszolidált beszámolóba, nem értékesítésre tartott céllal jutottunk hozzá, és amelyeknél alkalmaztuk az OCI opciót, ▪ adósság instrumentumok, amikor a pénzügyi eszközt olyan üzleti modell alapján tartjuk, amely a szerződéses cash- flow-k beszedésével, vagy a pénzügyi eszközök eladásával éri el célját, és ahol a szerződéses cash-flow-k kizárólag tőke- és kamatfizetéseket tartalmaznak. Tőkeinstrumentumok valós értéken történő értékelése az egyéb átfogó jövedelemmel szemben (OCI opció) Az OCI opciót csak teljes egészében, és csak kezdeti megjelenítéskor lehet a kérdéses tőkeinstrumentumra alkalmazni. Az OCI opció alkalmazásakor az értékelés nem érinti az eredményt. Ugyanakkor az osztalék elszámolására az eredményben kerül sor. Az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket kezdeti megjelenítéskor és a bekerülést követően is valós értéken értékeljük. Az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valós értékének változása tőkeinstrumentumok és adósság instrumentumok esetén a saját tőkében az FVOCI pénzügyi eszközök átértékelési tartaléka adózás után kerül elszámolásra. Amikor egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként nyilvántartott értékpapírokat értékesítünk, a saját tőkében korábban elismert halmozott valós érték módosítás az eredményben kerül elszámolásra, kivéve a tőkeinstrumentumok esetében, ahol közvetlenül eredménytartalékba kerül elszámolásra.
34
Adósság instrumentumok valós értéken történő értékelésére az egyéb átfogó jövedelemmel szemben Az SPPI teszt alapján a Csoport nem azonosított olyan adósság instrumentumot, amelyet valós értéken értékel az egyéb átfogó jövedelemmel szemben.
4.1.4 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt (FVTPL) pénzügyi eszközök Azon pénzügyi instrumentumokat, melyek nem elégítik ki azokat a feltételeket, hogy kezdetben amortizált bekerülési értéken vagy az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken kerüljenek besorolásra, az eredménnyel szemben valós értéken kell értékelni. Az „eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” értékelési kategória a következő pénzügyi eszközöket foglalja magában: ▪ Adósság instrumentumok, amelyek a kezdeti megjelenítéskor megjelölésre kerültek nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként, az ún. valós érték opció alapján. ▪ Tőkeinstrumentumok, amelyeket alapvetően azonnali vagy közeljövőben történő továbbértékesítés céljára szereztek meg, és így „kereskedési céllal tartottnak” minősülnek és tőkeinstrumentumok, amelyek nem minősülnek „kereskedési céllal tartottnak”, és az egyéb átfogó jövedelemként történő bemutatás sem került alkalmazásra. ▪ A származékos pénzügyi eszközöket. ▪ Adósság instrumentumok, amelyek nem teljesítik az amortizált bekerülési érték és az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kategóriáinak feltételeit. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a bekerülést követően is valós értéken tartjuk nyilván. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valós értékének változásából adódó nyereség vagy veszteség azok felmerülésének évében az eredménykimutatásban kerül elszámolásra.
35
4.2 Pénzügyi eszközök a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban
4.2.1 Pénzeszközök és pénzeszköz egyenértékesek A pénzeszközök közé tartozik a házipénztár, a bankban elhelyezett pénz és minden más olyan, nagymértékben likvid betét és értékpapír, amelynek eredeti lejárata nem haladja meg a három hónapot, de nem tartozik ide a folyószámlahitel. Ezek a pénzügyi eszközök hitelkockázatnak vannak kitéve, melyről bővebb információ az 5.1.2 megjegyzésben található. Az értékvesztés teszt alapján értévesztés elszámolására nem került sor a bemutatott időszakokban. 2022.12.31. 2023.12.31. Pénztár.......................................................................................................................... 296 340 Bankbetét (látra szóló) .............................................................................................. 12 356 12 829 Bankbetét (3 hónapnál rövidebb lejáratú) ............................................................ 209 345 Pénzeszközök összesen ................................................................................... 12 861 13 514 Átlagos kamatláb 2022.12.31. 2023.12.31. Pénztár.......................................................................................................................... 0,00% 0,00% Bankbetét (látra szóló) .............................................................................................. 0,52% 0,22% Bankbetét (3 hónapnál rövidebb lejáratú) ............................................................ 0,05% 0,00% Átlagos kamatláb ............................................................................................ 0,50% 0,20% Pénzeszközök pénznemenként 2022.12.31. 2023.12.31. EUR ................................................................................................................................ 6 495 5 574 MKD ............................................................................................................................... 2 335 4 938 HUF ................................................................................................................................ 2 261 2 136 RON ............................................................................................................................... 1 278 772 USD................................................................................................................................ 296 21 Egyéb ............................................................................................................................ 196 73 Összesen ........................................................................................................... 12 861 13 514 Pénzeszközök országok szerinti bontásban 2022.12.31. 2023.12.31. Észak-Macedónia ........................................................................................................ 7 980 9 990 Magyarország.............................................................................................................. 3 274 2 458 Többi ország ................................................................................................................ 1 607 1 066 12 861 13 514
36
4.2.2 Vevőkövetelések és szerződéses eszközök 4.2.2.1 Vevőkövetelések – könyv szerinti érték A vevőkövetelések a mérleg fordulónapján értékvesztéssel csökkentett értékkel kerülnek bemutatásra. 2022.12.31. 2023.12.31. Vevőkövetelések külső felektől................................................................................ 163 590 191 446 Vevőkövetelések a Deutsche Telekom Csoport tagvállalataitól ....................... 7 993 7 803 Éven belüli vevőkövetelések ........................................................................... 171 583 199 249 Éven túli vevőkövetelések......................................................................................... 22 806 25 060 Vevőkövetelések összesen .............................................................................. 194 389 224 309 Vevőkövetelések lejárati bontása Az alábbi táblák a Csoport bruttó vevőköveteléseit mutatják be országok szerinti és lejárati idő szerinti megbontásban. 2023.12.31. Magyarország Észak-Macedónia Többi ország Összesen

- Nem lejárt ......................................... | 190 856 | 17 272 | 2 371 | 210 499
éven belüli ................................ | 164 230 | 14 773 | 2 371 | 181 374
éven túli .................................... | 26 626 | 2 499 | - | 29 125
- Lejárt |  |  |  |
kevesebb, mint 30 napja ....... | 20 071 | 2 399 | 289 | 22 759
30–60 napja ............................. | 4 632 | 590 | 26 | 5 248
61–90 napja ............................. | 2 025 | 327 | 31 | 2 383
91–180 napja .......................... | 3 469 | 732 | 36 | 4 237
181–360 napja ........................ | 3 286 | 762 | 1 | 4 049
több, mint 360 napja .............. | 3 901 | 11 321 | 41 | 15 263
- Csődeljárás alatt álló vevők .......... | 946 | 476 | - | 1 422
Bruttó érték ....................................... | 229 186 | 33 879 | 2 795 | 265 860

2022.12.31. Magyarország Észak-Macedónia Többi ország Összesen

- Nem lejárt ......................................... | 163 674 | 18 793 | 1 756 | 184 223
éven belüli ................................ | 141 721 | 15 204 | 1 756 | 158 681
éven túli .................................... | 21 953 | 3 589 | - | 25 542
- Lejárt |  |  |  |
kevesebb, mint 30 napja .... | 14 067 | 2 418 | 59 | 16 544
30–60 napja ......................... | 3 347 | 470 | 48 | 3 865
61–90 napja ......................... | 1 078 | 229 | 56 | 1 363
91–180 napja ....................... | 1 759 | 390 | 21 | 2 170
181–360 napja ..................... | 1 627 | 539 | 28 | 2 194
több, mint 360 napja .......... | 4 348 | 11 987 | 279 | 16 614
- Csődeljárás alatt álló vevők........... | 662 | 516 | - | 1 178
Bruttó érték ....................................... | 190 562 | 35 342 | 2 247 | 228 151

A vevőkövetelések döntő többségére az értékvesztés portfólió alapon, az egyszerűsített megközelítéssel került elszámolásra. A lejárt vevőkövetelések döntő többsége részben vagy teljes egészében értékvesztésre került a térülések elmaradásának idejétől függően.
37
4.2.2.2 Követelések értékvesztése Az alábbi táblázat a vevőkövetelésekre a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteség módszerrel elszámolt értékvesztést és annak mozgásait mutatja be 2022-re és 2023-ra vonatkozóan. 2022.12.31. 2023.12.31. Értékvesztés az időszak elején ................................................................................. 31 335 33 762 Elszámolt értékvesztés – nettó (Közvetlen költségekben) ................................ 7 031 13 611 Átváltási különbözet .................................................................................................. 1 052 (593) Értékvesztés felhasználása (a) ................................................................................. (5 656) (5 229) Értékvesztés az időszak végén ........................................................................ 33 762 41 551 (a) A felhasználás a kivezetéskori visszafordítást jelenti (kiegyenlítéskor, leírás vagy faktorálás esetén). Az alábbi táblázatok a vevőkövetelésekre a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteség módszerrel elszámolt értékvesztést mutatja be ország és lejárati bontásban. 2023.12.31. Magyarország Észak-Macedónia Többi ország Összesen

- Nem lejárt ....................................... | 15 804 | 245 | 175 | 16 224
éven belüli ........................... | 11 739 | 245 | 175 | 12 159
éven túli ............................... | 4 065 | - | - | 4 065
- Lejárt |  |  |  |
kevesebb, mint 30 napja .. | 1 297 | 70 | - | 1 367
30–60 napja........................ | 1 318 | 71 | - | 1 389
61–90 napja........................ | 897 | 50 | - | 947
91–180 napja ..................... | 2 413 | 231 | 12 | 2 656
181–360 napja ................... | 2 523 | 369 | - | 2 892
több, mint 360 napja......... | 3 745 | 10 879 | 41 | 14 665
- Csődeljárás alatt álló vevők......... | 935 | 476 | - | 1 411
Értékvesztés .................................... | 28 932 | 12 391 | 228 | 41 551

2022.12.31. Magyarország Észak-Macedónia Többi ország Összesen

- Nem lejárt ....................................... | 10 811 | 253 | - | 11 064
éven belüli ........................... | 8 075 | 253 | - | 8 328
éven túli ............................... | 2 736 | - | - | 2 736
- Lejárt |  |  |  |
kevesebb, mint 30 napja .. | 988 | 73 | - | 1 061
30–60 napja........................ | 956 | 73 | 4 | 1 033
61–90 napja........................ | 461 | 57 | 5 | 523
91–180 napja ..................... | 1 111 | 196 | 8 | 1 315
181–360 napja ................... | 1 307 | 312 | 17 | 1 636
több, mint 360 napja......... | 4 369 | 11 345 | 238 | 15 952
- Csődeljárás alatt álló vevők......... | 662 | 516 | - | 1 178
Értékvesztés .................................... | 20 665 | 12 825 | 272 | 33 762

38
Az alábbi táblázatok a vevőkövetelések értékvesztést rátáit mutatja be ország és lejárati bontásban.

2023.12.31. |  | Észak- |  |
Magyarország | Macedónia | Többi ország | Összesen

- Nem lejárt .................................................. | 8% | 1% | 7% | 8%
éven belüli ...................................... | 7% | 2% | 7% | 7%
éven túli .......................................... | 15% | - | - | 14%
- Lejárt |  |  |  |
kevesebb, mint 30 napja ............. | 6% | 3% | - | 6%
30–60 napja................................... | 28% | 12% | - | 26%
61–90 napja................................... | 44% | 15% | - | 40%
91–180 napja ................................ | 70% | 32% | 33% | 63%
181–360 napja .............................. | 77% | 48% | - | 71%
több, mint 360 napja.................... | 96% | 96% | 100% | 96%
- Csődeljárás alatt álló vevők.................... | 99% | 100% | - | 99%
Átlagos értékvesztés ráta .......................... | 13% | 37% | 8% | 16%

2022.12.31. |  | Észak- |  |
Magyarország | Macedónia | Többi ország | Összesen

- Nem lejárt ................................................... | 7% | 1% | - | 6%
éven belüli ...................................... | 6% | 2% | - | 5%
éven túli .......................................... | 12% | - | - | 11%
- Lejárt |  |  |  |
kevesebb, mint 30 napja .............. | 7% | 3% | - | 6%
30–60 napja.................................... | 29% | 16% | 8% | 27%
61–90 napja.................................... | 43% | 25% | 9% | 38%
91–180 napja ................................. | 63% | 50% | 38% | 61%
181–360 napja ............................... | 80% | 58% | 61% | 75%
több, mint 360 napja..................... | 100% | 95% | 85% | 96%
- Csődeljárás alatt álló vevők..................... | 100% | 100% | - | 100%
Átlagos értékvesztés ráta .......................... | 11% | 36% | 12% | 15%

39
Az alábbi táblázatok a Csoport által 2022-ben és 2023-ban elszámolt a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteség módszerrel értékvesztést és mozgásait országok szerinti bontásban tartalmazza.

|  | Átváltási |  |
| Elszámolt | különbözet | Felhasználás |
2023.01.01. | értékvesztés | (és kerekítés) | (a) | 2023.12.31.

Magyarország ................... | 22 514 | 12 799 | (7) | (5 024) | 30 282
Észak-Macedónia ............. | 13 464 | 1 266 | (601) | (1 095) | 13 034
Többi ország ..................... | 272 | (32) | (12) | - | 228
Összesen ......................... | 36 250 | 14 033 | (620) | (6 119) | 43 544

|  | Átváltási |  |
| Elszámolt | különbözet | Felhasználás |
2022.01.01. | értékvesztés | (és kerekítés) | (a) | 2022.12.31.

Magyarország ................... | 20 915 | 7 897 | 10 | (6 308) | 22 514
Észak-Macedónia ............. | 12 416 | 1 257 | 1 078 | (1 287) | 13 464
Többi ország ..................... | 212 | 56 | 17 | (13) | 272
Összesen ......................... | 33 543 | 9 210 | 1 105 | (7 608) | 36 250

(a) A felhasználás a kivezetéskori visszafordítást jelenti (kiegyenlítéskor, leírás vagy faktorálás esetén). További információ a Követelésekhez kapcsolódó hitelezési kockázatok elemzéséről az 5.1.2 megjegyzésben. 4.2.2.3 Szerződéses eszközök A szerződéses eszközök könyv szerinti értéke a mérleg fordulónapján értékvesztéssel csökkentett értékkel kerülnek bemutatásra. 2022.12.31. 2023.12.31. Rövid lejáratú szerződéses eszközök.......................................................................... 18 586 17 358 Hosszú lejáratú szerződéses eszközök ....................................................................... 3 960 3 697 Szerződéses eszközök összesen ........................................................................ 22 546 21 055 Az alábbi táblázat a szerződéses eszközökre a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteség módszerrel elszámolt értékvesztést és annak mozgásait mutatja be 2022-re és 2023-ra vonatkozóan. 2022 2023 Értékvesztés az időszak elején ................................................................................. 2 208 2 488 Elszámolt értékvesztés – nettó (Közvetlen költségekben) ................................ 2 179 422 Átváltási különbözet .................................................................................................. 53 (27) Értékvesztés felhasználása (a) ................................................................................. (1 952) (890) Értékvesztés az időszak végén ........................................................................ 2 488 1 993
40
4.2.3 Kapcsolt féllel szemben fennálló származékos pénzügyi instrumentumok A kapcsolt féllel szemben fennálló származékos pénzügyi instrumentumok olyan DT AG-vel kötött kamat- és devizacsere ügyleteket tartalmaznak, amelyek a Csoport euró alapú hiteleinek és a várható jövőbeni deviza alapú kifizetéseinek fedezése érdekében kötött forint kitettségre történő átváltását szolgálja (további részletek a 4.5.1.1, 5.1.1.1 és 5.1.1.2 megjegyzésekben). 2022.12.31. 2023.12.31. Kamat- és devizacsere ügyletek (éven túli) .................................................................... ................................................................................................................................................. 31 723 9 632 Kamat- és devizacsere ügyletek (éven belüli)................................................................ - 7 499 Határidős ügyletek (éven belüli) ....................................................................................... - 164 Kapcsolt féllel szemben fennálló származékos pénzügyi instrumentumok ......... 31 723
17 295
4.2.4 Egyéb pénzügyi eszközök Az Egyéb pénzügyi eszközök a beszámolási időszak végétől számított 12 hónapnál rövidebb (rövid lejáratú) és hosszabb (hosszú lejáratú) lejárattal rendelkező követeléseket foglalnak magukban. Ezek a pénzügyi eszközök az 5.1.2 megjegyzés alatt leírt hitelkockázatnak vannak kitéve. Az Egyéb rövid és hosszú lejáratú pénzügyi eszközökre elszámolt értékvesztés vagy annak visszaírása nem jelentős.
4.2.4.1 Egyéb rövid lejáratú pénzügyi eszközök 2022.12.31. 2023.12.31.

Cash-pool követelés kapcsolt féllel szemben .............................................................. | (a) | - | 4 969
Pénzügyi lízingkövetelés .................................................................................................. | (b) | 286 | 86
Eszközökhöz kapcsolódó támogatásokból származó követelések .......................... | (c) | 838 | -
Egyéb ................................................................................................................................... |  | 665 | 1 077
Összesen ................................................................................................................. |  | 1 789 | 6 132

Az (a)–(c) pontok magyarázatát lásd a 4.2.4.2. megjegyzésben.
41
4.2.4.2 Egyéb hosszú lejáratú pénzügyi eszközök 2022.12.31. 2023.12.31. Tőkeinstrumentumok ....................................................................................................... (d) 2 740 3 112 Pénzügyi lízingkövetelés .................................................................................................. (b) 481 869 Egyéb ................................................................................................................................... 575 400 Összesen ................................................................................................................. 3 796 4 381 (a) A teljes cashpool összesített egyenlege 2023. december 31-én követelés (4 969 millió forint) volt, mely cashpool kötelezettséget is tartalmazott (823 millió forint összegben). Az alábbi tábla a deviza szerinti megbontását tartalmazza:

| Könyv szerinti | Kölcsönt |  | Effektív |
2023.12.31. | érték | felvevő | Pénznem | kamatláb | Fix / változó

| 4 204 | DT AG | EUR | 3,90% | változó
| 1 588 | DT AG | HUF | 12,03% | változó
| (823) | DT AG | USD | 5,61% | változó
1 éven belül esedékes ............................. | 4 969 |  |  |  |

A teljes cashpool összesített egyenlege 2022. december 31-én kötelezettség (11 863 millió forint), amelyről további információ a 4.4.1 megjegyzésben található. (b) A pénzügyi lízingkövetelésről részletesebben lásd a 17.2.1 megjegyzést.
(c) 2016-tól kezdődően a Magyar Telekom 11,6 milliárd forint európai uniós forrást használt fel. A pályázat első és második fordulója országszerte a digitális hálózatok fejlesztését tűzte ki célul, annak érdekében, hogy Magyarország nyugati és keleti részein lévő háztartásai olyan vezetékes hálózattal kerüljenek lefedésre, mely képes elérni a legalább 30 Mbps sebességet. A Magyar Telekom 11,6 milliárd forint EU forrásból származó támogatást kapott előlegként. Ebből 1 millió forint még nem került felhasználásra. A Magyar Telekom számos olyan beruházást hajtott végre, amelyek megfeleltek a kapcsolódó EU finanszírozási szerződések feltételeinek. Ezen befejezett beruházások vonatkozásában a támogatás pénzügyileg még nem rendezett összege követelésként kerül bemutatásra. Azon beruházások esetén, ahol a feltételek még nem teljesültek, a kapott előlegek az Egyéb rövidlejáratú kötelezettségek között kerülnek kimutatásra (mint eszközökhöz kapcsolódó támogatások fel nem használt előlegei). 2022.12.31. 2023.12.31. Tárgyi eszközként elszámolt kumulált támogatás összege .................................................... 11 635 11 598 Összesen kapott előleg .................................................................................................................. 10 802 11 599 Támogatott eszközökhöz kapcsolódó fel nem használt előlegek .......................................... 5 1 Eszközökhöz kapcsolódó támogatásokból származó követelések ........................................ 838
- (d) A Csoport 50%-os részesedéssel rendelkezik a korábban közös vezetésű vállalatban, az E2 Hungary Zrt.-ben, ugyanakkor a másik tulajdonossal MET Holding AG-vel (MET) (2023 januártól az új tulajdonos a MET Sales and Trading Holding AG) kötött szerződés alapján nem rendelkezik jelentős befolyással a vállalat felett. A szerződés feltételeinek megfelelően ez a tőkeinstrumentum eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként kerül értékelésre és elszámolásra, amely 2023-ban 1 400 millió forint volt (2022-ben: 1 288 millió forint). A szerződés alapján a MET vételi opcióval is rendelkezik az E2 Hungary Zrt. fennmaradó részére, amely opció eredménnyel szemben valós értértéken értékelt pénzügyi kötelezettségként kerül értékelésre és elszámolásra. A szerződéses zárolási időszakot követően a vételi opció értéke nulla lett (lásd 4.5.1.3 megjegyzést). A Maktel rendelkezik néhány nem jelentős tőkeinstrumentum befektetéssel, amelyek egyéb átfogó eredménnyel szemben elszámolt valós értéken kerülnek elszámolásra, amely 2023-ban 1 711 millió forint volt (2022-ben: 1 451 millió forint). Az egyéb rövid és hosszú lejáratú pénzügyi eszközök becsült várható hitelezési vesztesége nem minősültek jelentősnek, így nem kerültek elszámolásra.
42
4.3 Pénzügyi kötelezettségek – számviteli politikák A pénzügyi kötelezettségeket a Csoport kétféleképpen értékeli: ▪ amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségek, ▪ eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek. Mindkét kategóriába tartozó pénzügyi kötelezettségek valós értéken kerülnek a könyvekbe, későbbi értékelésük viszont eltérő (lásd lejjebb). A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásból akkor vezetünk ki egy pénzügyi kötelezettséget vagy annak egy részét – kivéve a lízingkötelezettségeket, amelyek a 17-es megjegyzésben kerülnek bemutatásra –, amikor
rendezésre került, azaz a szerződéses kötelezettséget kiegyenlítettük, elengedték, vagy már nem érvényesíthető. 4.3.1 Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségek Az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségek kategória minden olyan pénzügyi kötelezettséget tartalmaz, amely nem került besorolásra az „eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek” kategóriájába. Hitelek és egyéb pénzügyi kötelezettségek A hiteleket és egyéb pénzügyi kötelezettségeket bekerüléskor a tranzakciós költségekkel csökkentett valós értéken jelenítjük meg. A későbbi időszakokban az effektív kamatláb módszerrel meghatározott amortizált bekerülési értéken szerepelnek. Az effektív kamatot a kötelezettség futamideje alatt az eredménykimutatásban (Kamatköltség) számoljuk el. Szállítók és egyéb kötelezettségek A szállítókat és egyéb kötelezettségeket (beleértve az elhatárolásokat) bekerüléskor valós értéken ismerjük el. A későbbi időszakokban az effektív kamatláb módszerével meghatározott amortizált bekerülési értéken szerepelnek. Kötvények A kötvények bekerüléskor tranzakciós költségekkel csökkentett valós értéken kerülnek megjelenítésre, a későbbi időszakokban az effektív kamatláb módszerével meghatározott amortizált bekerülési értéken szerepelnek.
4.3.2 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek A származékos pénzügyi instrumentumokat és a függő vételárat az eredménnyel szemben valós értéken értékelt modell alapján értékeljük és ezt alkalmazzuk a későbbi értékelések során is. A Csoportnak jelenleg nem áll szándékában a nem származékos pénzügyi instrumentumokat valós értéken értékelni. A Csoport, mint felvásárló által, az IFRS 3 hatálya alá tartozó üzleti kombináció keretében a mérlegben kimutatott függő vételárat valós értéken értékeljük. A származékos termékeket bekerüléskor a szerződés megkötésének napján érvényes valós értéken értékeljük, és a későbbi átértékelések során is a valós értékelést használjuk. A Csoport nem alkalmazza a fedezeti elszámolást a származékos pénzügyi instrumentumaira, ezért minden nyereséget és veszteséget az eredménykimutatásban számol el (Egyéb pénzügyi költségek – nettó).
43
4.4 Pénzügyi kötelezettségek a pénzügyi helyzetre kimutatásban
4.4.1 Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben A kapcsolt vállalkozásokkal szembeni pénzügyi kötelezettségek a DT csoporttól felvett forint- és euróalapú kölcsönöket, valamint a cashpool szerződésből keletkező kötelezettségeket foglalják magukban. A DT AG-tól felvett, euróban fennálló kölcsönök esetében, a tőke és a kamatok összegére devizás kamatcsereügyleteket kötöttünk a DT AG-vel, így a Magyar Telekom kitettsége valójában forintban merül fel. A forintra vonatkozó kamatcsereügylet kamatlábai rögzítettek. További információkért lásd a 32.1.1 megjegyzést. A lenti táblázat a 2023. és 2022. december 31-én a Deutsche Telekom Csoport tagjaival szemben fennálló pénzügyi kötelezettségeket mutatja.

| Könyv |  |  | Effektív |  |  |  |
| szerinti érték | Kölcsönt | Pénz- | kamatláb |  | Fix / |  | Eredeti
2023.12.31. | (millió forint) | nyújtó | nem | (%) | Kamat mértéke | változó | Lejárat | futamidő

| 45 934 | DT AG | EUR | 4,89% | 6 havi EURIBOR | változó | 2024. | 5 év
| +0,826333% | május
| 45 934 | DT AG | EUR | 5,24% | 3 havi EURIBOR +1,286% | változó | 2024. | 2 év
| december
1 éven belül esedékes ..... | 91 868 |  |  |  |  |  |  |
Elhatárolt kamat* .............. | 1 577 |  |  |  |  |  |  |
Egyéb pénzügyi | 203 |  |  |  |  |  |  |
kötelezettség ..................... |  |  |  |  |  |  |
1 éven belül esedékes |  |  |  |  |  |  |  |
összesen ........................... | 93 648 |  |  |  |  |  |  |

| 47 847 | DT AG | EUR | 4,92% | 6 havi EURIBOR +1,02879% | változó | 2025. | 5 év
| január
1 éven túl esedékes |  |  |  |  |  |  |  |
összesen ........................... | 47 847 |  |  |  |  |  |  |

*Az elhatárolt kamat összege a DT hitelek amortizált bekerülési értékének összesített diszkontértékét mutatja, amíg a hitelek sorokon külön-külön az adott hitel tőkeösszege kerül bemutatásra. A DT hitelek teljes összege a lejárati napon esedékes. 2023. december 31-én a rövid lejáratú kötelezettségek összege 61 908 millió forinttal meghaladta a forgóeszközök értékét, valamint a működő tőke és a napi folyamatos működés finanszírozására a DT AG-től felvett rövid lejáratú hitelkonstrukciók miatt. A vezetés úgy ítéli meg, hogy a rövid lejáratú kötelezettségek - hasonlóan a megelőző évekhez - refinanszírozásra kerülnek majd a DT AG által. A finanszírozási szükségletet a működési cash-flow, valamint harmadik feles hitelkeretmegállapodások is fedezni tudják. (Lásd 5.1.3 megjegyzést.)
44

| Könyv |  |  | Effektív |  |  |  |
| szerinti érték | Kölcsönt | Pénz- | kamatláb |  | Fix / |  | Eredeti
2022.12.31. | (millió forint) | nyújtó | nem | (%) | Kamat mértéke | változó | Lejárat | futamidő

| 20 000 | DT AG | HUF | 13,27% | fix: 13,27% | fix | 2023. július | 1 év
| 20 012 | DT AG | EUR | 3,01% | 1 havi EURIBOR | változó | 2023. | 1 év
|  |  |  |  | +1,11% |  | november |
| 12 008 | DT AG | EUR | 3,06% | 3 havi EURIBOR | változó | 2023. | 1 év
|  |  |  |  | +1,09% |  | december |
| 11 085 | DT AG | HUF | 18,28%** |  | * | Cashpool |
| 1 510 | DT AG | USD | 4,02%** |  | * | Cashpool |
| (732) | DT AG | EUR | 1,65%** |  | * | Cashpool |
1 éven belül esedékes ..... | 63 883 1 699 |  |  |  |  |  |  |
Elhatárolt kamat* .............. Egyéb pénzügyi |  |  |  |  |  |  |
118 |  |  |  |  |  |  |
kötelezettség ..................... |  |  |  |  |  |  |
1 éven belül esedékes |  |  |  |  |  |  |  |
összesen ........................... | 65 700 |  |  |  |  |  |  |

| 48 030 | DT AG | EUR | 3,17% | 6 havi EURIBOR | változó | 2024. | 5 év
|  |  |  |  | +0,826333% |  | május |
| 50 031 | DT AG | EUR | 1,25% | 6 havi EURIBOR | változó | 2025. | 5 év
|  |  |  |  | +1,02879% |  | január |
1 éven túl esedékes |  |  |  |  |  |  |  |
összesen ........................... | 98 061 |  |  |  |  |  |  |

*Az elhatárolt kamat összege a DT hitelek amortizált bekerülési értékének összesített diszkontértékét mutatja, amíg a hitelek sorokon külön-külön az adott hitel tőkeösszege kerül bemutatásra. A DT hitelek teljes összege a lejárati napon esedékesek. **A DT AG a kamatlábakat havonta határozza meg. Az alábbi táblázat a kapcsolt vállalkozásoktól felvett kölcsönök könyv szerinti értékét és valós értékét mutatja be:

| 2022.12.31. |  | 2023.12.31. |
| Könyv szerinti |  |  | Könyv szerinti |  |
| érték | Valós érték | érték | Valós érték
HUF-alapú bankhitelek |  |  |  |  |  |
Fix kamatozású ............................................................... | 20 000 |  | 20 000 | - |  | -
Változó kamatozású ...................................................... | 11 085 |  | 11 085 | - |  | -
| 31 085 |  | 31 085 | - |  | -
EUR-alapú bankhitelek |  |  |  |  |  |
Fix kamatozású ............................................................... | - |  | - | - |  | -
Változó kamatozású ...................................................... | 129 349 |  | 130 825 | 139 715 |  | 140 195
| 129 349 |  | 130 825 | 139 715 |  | 140 195
USD-alapú bankhitelek |  |  |  |  |  |
Fix kamatozású ............................................................... | - |  | - | - |  | -
Változó kamatozású ...................................................... | 1 510 |  | 1 510 | - |  | -
| 1 510 |  | 1 510 | - |  | -
Elhatárolt kamat ............................................................... | 1 699 |  | 1 699 | 1 577 |  | 1 577
Egyéb pénzügyi kötelezettség ....................................... | 118 |  | 118 | 203 |  | 203
Kapcsolt vállalkozásokkal szembeni pénzügyi |  |  |  |  |  |
kötelezettségek összesen ......................................... | 163 761 |  | 165 237 | 141 495 |  | 141 975

A kapcsolt vállalkozásoktól felvett hitelek kamatlábának súlyozott átlaga 2023-ban 5,02% volt (2022-ben 4,85%). A kapcsolt vállalkozásoktól felvett hitelek kapcsán sem fizetési késedelem, sem szerződésszegés nem merült fel.
45
4.4.2 Kötvények 2020-ban a Magyar Telekom külső finanszírozási struktúrájának felülvizsgálatát kezdeményezte annak érdekében, hogy diverzifikálja és javítsa a Társaság hitelportfóliójának lejárati szerkezetét. Ennek megfelelően a Társaság a Magyar Nemzeti Bank (MNB) Növekedési Kötvényprogramjának (NKP) keretei között történő kötvénykibocsátást hajtott végre és versenyképes árazású finanszírozási forráshoz jutott. Az MNB 2019. július 1-jén indította el a Növekedési Kötvényprogramot, melynek célja a monetáris politikai transzmisszió hatékonyságának növelése a hazai vállalatikötvény-piac likviditásának bővítésén keresztül. A Társaság a kötvény-kibocsátásból származó forrást befektetései megvalósításához, a vezetékes és mobil hálózat fejlesztésére és modernizációjára, valamint frekvenciasávok vásárlására használja fel. A 2020. november 24-én megtartott zártkörű aukción a 70 milliárd forint nominál értékű kibocsátandó kötvényeket 70,83 milliárd forint értékben jegyezték a meghívott résztvevők. A kötvények jegyzett értékét 2020. november 26-án a Társaság rendelkezésére bocsátották a kötvényt jegyző résztvevők. Ezt követően 2020. december 17-én a Magyar Telekom 2027 HUF Kötvények regisztrációra kerültek a Budapesti Értéktőzsde XBond multilaterális kereskedési rendszerébe. 2020. december 21-től kezdődően (első kereskedési nap) van lehetőség a kötvények kereskedésére az XBond rendszerben. Az alábbi táblázat a kötvénykibocsátás fő paramétereit mutatja: Kötvény kódja Magyar Telekom 2027 HUF Bond Kötvény lejárat - 35 milliárd forint ................................... 2026. november 26. - 35 milliárd forint ................................... 2027. november 26. Kamatozás típusa ...................................... fix kamatozás Kupon (nominális kamatláb) ................... 1,45% Átlaghozam ................................................. 1,26% Effektív kamatláb....................................... 1,95% 2023. december 31-én a kötvények könyv szerinti értéke 68 854 millió forint volt (2022-ben 68 531 millió forint). További információkért lásd a 4.4.4.3 és 15. megjegyzést.
4.4.3 Kapcsolt féllel szemben fennálló származékos pénzügyi kötelezettségek A kapcsolt féllel szemben fennálló származékos pénzügyi instrumentumok olyan DT AG-vel kötött devizacsere forward ügyleteket tartalmaznak, amelyek a várható jövőbeni deviza alapú kifizetéseinek fedezése érdekében kötött forint kitettségre történő átváltását szolgálja (további részletek a 4.5.1.2, 5.1.1.1 és 5.1.1.2 megjegyzésekben). 2023-ban a kapcsolt féllel szemben fennálló származékos pénzügyi kötelezettség értéke 120 millió forint volt (2022-ben 2 035 millió forint).
46
4.4.4 Egyéb pénzügyi kötelezettségek 4.4.4.1 Egyéb pénzügyi kötelezettségek - egyenlegek Az alábbi táblázatok mutatják az egyéb pénzügyi kötelezettségek éven belüli és éven túli egyenlegeinek összetételét. 2022.12.31. 2023.12.31. Frekvenciadíj kötelezettség............................................................................. (a) 5 420 4 942 Hosszabbított szállítói fizetési kötelezettségek .......................................... (b) - 1 467 Vevői túlfizetések .............................................................................................. 1 277 1 357 Egyéb ................................................................................................................... 5 023 4 484 Egyéb rövid lejáratú pénzügyi kötelezettség összesen ........................ 11 720 12 250 2022.12.31. 2023.12.31. Frekvenciadíj kötelezettség............................................................................. (a) 101 242 96 577 Egyéb ................................................................................................................... 2 676 2 090 Egyéb hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettség összesen ..................... 103 918 98 667 Az Egyéb pénzügyi kötelezettségek kapcsán sem fizetési késedelem, sem szerződésszegés nem merült fel. (a) A jövőbeni éves frekvenciadíj fizetések jelenértékét az immateriális javak között, a licencek bekerülési értékében jelenítettük meg, szemben a rövid és hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségekkel. (b) 2023-ban a Magyar Telekom egyedi megállapodásokat kötött egyes partnereivel, arra hogy a szállítói kötelezettségeinek pénzügyi teljesítése az iparági gyakorlat szokásos fizetési feltételeinél későbbi időpontban váljanak esedékessé. Következésképpen, ezek az egyedi megállapodások átsorolásra kerültek a szállítói kötelezettségek közül az egyéb pénzügyi kötelezettségek közé (2023-ban 1 467 millió forint). Lásd 4.4.4.3 megjegyzést. 4.4.4.2 Hitelek és egyéb kölcsönök felvétele / törlesztése A banki hitelekhez és a kapcsolt felekkel szemben fennálló kölcsönökhöz kapcsolódó bejövő pénzmozgásokat és kifizetéseket a Cash-flow kimutatás Hitelek és egyéb kölcsönök felvétele / törlesztése sor tartalmazza.
4.4.4.3 További közzétételek a pénzügyi tevékenységekből eredő kötelezettségek változásairól Az alábbi táblázat tartalmazza a nettó adósságállományban bekövetkezett változásokat a Konszolidált cash-flow kimutatásra gyakorolt hatásaival együtt, hogy a pénzügyi kimutatások felhasználói a pénzügyi tevékenységből eredő kötelezettségek változásait értékelhessék. További pénzmozgással nem járó pénzügyi kötelezettségek főként a lízing kötelezettségek és a jellemzően euróban denominált pénzügyi kötelezettségek árfolyam változását, valamint azokat a tranzakciókat tartalmazzák, amelyekben a jövőbeli cash-flow-kat az éves díjkötelezettségek jelenértékén ismerjük el. 2023-ban a Magyar Telekom, mint finanszírozási lehetőség, bizonyos szállítói tartozások fizetési idejét a szokásos piaci fizetési feltételeken túlmenően meghosszabbította összesen 5 270 millió forint értékben, amely nem jár pénzmozgással a befektetési tevékenységből származó cashflow-n belül. Amint a kifizetések megtörténnek, azokat a pénzügyi tevékenyégből származó pénzmozgásként mutatjuk be a Konszolidált cash-flow kimutatásban. Lásd 4.4.4.1 (b) megjegyzés.
47

|  | Üzleti tevékeny- | További pénzmoz- | Befektetési tevékeny- | Pénzügyi tevékenységből származó cash-flow-t érintő változások |
|  | ségből | gással nem | ségből |  |  |  |  |  |
Nyitó- |  | származó | járó | származó | Hitelek és | Pénzügyi | Kötvény- | Egyéb pénzügyi |  |
egyenleg 2023. | Pénzesz- közök | cash-flow-t érintő | pénzügyi kötelezett- | cash-flow-t érintő | egyéb kölcsönök | kötelezettségek kifizetésére | kibocsátás- ból befolyt | kötelezettségek kifizetésére |  | Záróegyenleg 2023.
január 1. | változása | változások | ségek | változások | felvétele | fordított összegek | összegek | fordított összegek | Egyéb | december 31.

Kapcsolt vállalkozásoktól felvett hitelek ... | 163 761 | - | (8 398) | 2 788 | - | 128 635 | (145 291) | - | - | - | 141 495
Származékos pénzügyi kötelezettségek .............................. kapcsolt féllel szemben | 2 035 | - | - | 11 520 | (13 435) | - | - | - | - | - | 120
....................... Frekvenciadíj kötelezettség | 106 662 | - | (4 923) | 4 385 | - | - | - | - | (4 606) | - | 101 518
Kötvények ...................................................... | 68 531 | - | (1 140) | 1 463 | - | - | - | - | - | - | 68 854
Pénzügyi lízingkötelezettség....................... | 141 603 | - | (6 964) | 26 655 | - | - | - | - | (24 731) | - | 136 563
Vevői túlfizetések ......................................... | 1 277 | - | 80 | - | - | - | - | - | - | - | 1 357
Függő vételárból származó | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -
kötelezettségek ............................................
Egyéb pénzügyi kötelezettségek ................ | 7 699 | - | (2 434) | 10 062 | - | - | - | - | (7 285) | - | 8 042
- Pénzeszközök .............................................. | (12 861) | (653) | - | - | - | - | - | - | - | - | (13 514)
- Egyéb rövidlejáratú pénzügyi eszközök ... | (1 789) 476 918 | - (653) | (1 052) (24 831) | (4 921) 51 952 | (1 064) (14 499) | (4 969) 123 666 | - (145 291) | - - | - (36 622) | - - | (13 795) 430 640
Nettó adósságállomány ...........................

Saját részvény visszavásárlására fordított összegek ................................................................................................................................................................................................................... (14 609) Részvényeseknek és Nem irányító részvénytulajdonosoknak fizetett osztalék ....................................................................................................................................................................... (33 942) Pénzügyi tevékenységre fordított nettó cash-flow....................................................................................................................................................................................................... (106 798)
48

|  | tevékeny- ségből | pénzmoz- gással nem | tevékeny- ségből | Pénzügyi tevékenységből származó cash-flow-t érintő változások Pénzügyi Egyéb pénzügyi |
Nyitó- egyenleg |  | Hitelek és egyéb | Kötvény- kibocsátás- |  |
|  | Záróegyenleg 2022.
Pénzesz- |
közök | érintő | kötelezett- | érintő | Egyéb
változása | változások | ségek | változások

Kapcsolt vállalkozásoktól felvett hitelek . | 128 472 | - | (606) | 16 051 | - | 157 824 | (137 980) | - | - | - | 163 761
Származékos pénzügyi kötelezettségek kapcsolt féllel szemben ............................. | 20 | - | - | 2 243 | (228) | - | - | - | - | - | 2 035
Frekvenciadíj kötelezettség ...................... | 156 082 | - | (6 071) | 4 630 | - | - | - | - | (47 979) | - | 106 662
Kötvények .................................................... | 68 215 | - | (1 015) | 1 331 | - | - | - | - | - | - | 68 531
Pénzügyi lízingkötelezettség..................... | 134 404 | - | (6 114) | 39 222 | - | - | - | - | (25 909) | - | 141 603
Vevői túlfizetések ....................................... | 1 394 | - | (117) | - | - | - | - | - | - | - | 1 277
Függő vételárból származó | 150 | - | - | - | - | - | - | - | (150) | - | -
kötelezettségek ..........................................
Egyéb pénzügyi kötelezettségek .............. | 7 031 | - | (2 200) | 6 438 | - | - | - | - | (3 570) | - | 7 699
- Pénzeszközök ..................................... | (13 463) | 602 | - | - | - | - | - | - | - | - | (12 861)
- Egyéb rövidlejáratú pénzügyi | (9 419) | - | (2 065) | (6 122) | 15 817 | - | - | - | - | - | (1 789)
eszközök ............................................
Nettó adósságállomány .......................... | 472 886 | 602 | (18 188) | 63 793 | 15 589 | 157 824 | (137 980) | - | (77 608) | - | 476 918

Saját részvény visszavásárlására fordított összegek .......................................................................................................................................................................................................... (14 609) Részvényeseknek és Nem irányító részvénytulajdonosoknak fizetett osztalék .............................................................................................................................................................. (19 486) Pénzügyi tevékenységre fordított nettó cash-flow.............................................................................................................................................................................................. (91 859)
49
4.4.5 Kötelezettségek szállítók felé 2022.12.31. 2023.12.31. Kötelezettségek a DT Csoport tagvállalatai felé .................................................. 13 241 9 951 Kötelezettségek társult és közös vezetésű vállalatok felé ..................................... - 24 Egyéb szállítói kötelezettségek ............................................................................... 145 545 156 438 Összesen ........................................................................................................... 158 786 166 413
4.5 Pénzügyi instrumentumokhoz kapcsolódó további közzétételek 4.5.1 Pénzügyi eszközök és kötelezettségek kategóriái A Csoport a valós értékelési elveket olyan valósérték-hierarchiába rendezi, amely az értékelési elvekben használt alapadatok jelentőségét tükrözi. A valósérték-hierarchia alábbi szintjeit különböztetjük meg: ▪ azonos eszközök vagy kötelezettségek aktív piacon jegyzett (nem módosított) árfolyama (1. szint) ▪ olyan alapadat, mely nem az 1. szinten megjelenő, tőzsdén jegyzett árfolyam, viszont abból közvetlenül vagy közvetve megállapítható (2. szint) ▪ olyan alapadat, mely nem piacon megfigyelhető információn alapul (3. szint) A valósérték-hierarchia szintje a valós értékeléshez szükséges legalacsonyabb szintű a valós érték megállapításához jelentősnek ítélt alapadat alapján kerül meghatározásra. Egy alapadat jelentőségét a valós értékelés teljes egészéhez mérten értékeljük. Nem volt átsorolás az 1. és 2. szintű besorolású pénzügyi instrumentumok között. A pénzügyi eszközök és a pénzügyi kötelezettségek többségét amortizált bekerülési értéken értékeljük, de ezek valós értékét is bemutatjuk. Az MT2027 kötvény kezdeti valós értéke a 2. szintű információk alapján került kiszámításra, mivel a kötvényeknek nincs aktív piaca. A diszkontráta a vonatkozó BIRS ráták (Budapest Interest Rate Swap – budapesti kamatcsere ügyletek kamatlába) alapján került meghatározásra, míg az árrés becslése az aukció során meglévő kereskedelmi banki ajánlatokon alapult. Az aktív piacon nem jegyzett pénzügyi instrumentumok valós értéke értékelési technikákkal, jellemzően diszkontált cash- flow módszer alkalmazásával kerül meghatározásra. A becsült pénzáramok az adott szerződéseken alapulnak, míg a diszkontrátákat a vonatkozó lejáratok és pénznemek (BUBOR, BIRS, EURIBOR, EUR swap görbék) segítségével határozzuk meg. A pénznemátváltás központi bankok (lehetőleg a Magyar Nemzeti Bank) árfolyamai alapján történik. Szint 1 információk – Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt tőkeinstrumentumok valós értéke alapján kerül meghatározásra. Szint 2 információk – A derivatív eszközök és kötelezettségek valós értéke alapján kerül meghatározásra. Szint 3 információk – A szerződésben rögzített függő vételárból származó kötelezettség értéke a 3. szintű információk alapján kerül meghatározásra. Ugyancsak a 3. szintű információkat használjuk az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöknek minősített tőkeinstrumentumok, valamint az azokhoz kapcsolódó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek értékelésekor. A valós érték megállapítása a Black Scholes Martens model alkalmazásával, valamint a vonatkozó szerződés feltételeinek figyelembevételével, a versenytársak WACC mutatói és a kockázatmentes kamatlábra vonatkozó becslés alapján történik a szerződéses zárolási időszak alatt. A zárolási időszakot követően az érték a pénzügyi eszköznek a fordulónapon érvényes kilépési árán alapul (további információk a 4.2.4.2 megjegyzésben találhatók). A következő táblázatok a Csoport pénzügyi eszközei és kötelezettségei 2023. és 2022. december 31-i állományának könyv szerinti, valamint valós értékét mutatják.
50
4.5.1.1 Pénzügyi eszközök – Könyv szerinti és valós érték

|  | Könyv szerinti érték |  |
| Amortizált bekerülési |  |  | Valós
| FVOCI FVTPL FVTPL (1. szint) (2. szint) (3. szint) |
2023.12.31. | Összesen | érték

Pénzeszközök ............................................................. | 13 514 | - | - | - | 13 514 | 13 514
Cashpool követelések............................................... | 4 969 | - | - | - | 4 969 | 4 969
Éven belüli vevőkövetelések ................................... | 199 249 | - | - | - | 199 249 | 199 249
Éven túli vevőkövetelések ....................................... | 25 060 | - | - | - | 25 060 | 23 110

Származékos pénzügyi eszközök kapcsolt

vállalkozásokkal szemben ........................................ | - | - | 17 295 | - | 17 295 | 17 295
Csoporton belüli egyéb pénzügyi követelések .... | - | - | - | - | - | -
Pénzügyi lízingkövetelések...................................... | 955 | - | - | - | 955 | 803
Tőkeinstrumentumok ............................................... | - | 1 712 | - | 1 400 | 3 112 | 3 112
Támogatott eszközökhöz kapcsolódó |  |  |  |  |  |
követelések ................................................................. | - | - | - | - | - | -
Egyéb rövid lejáratú követelések ........................... | 1 077 | - | - | - | 1 077 | 1 077
Egyéb hosszú lejáratú követelések ........................ | 400 | - | - | - | 400 | 385
Összesen .............................................................. | 245 224 | 1 712 | 17 295 | 1 400 | 265 631 | 263 514

|  | Könyv szerinti érték |  |
| Amortizált |  |  | Valós
| bekerülési értéken | FVOCI FVTPL FVTPL (1. szint) (2. szint) (3. szint) |
2022.12.31. | Összesen | érték

Pénzeszközök........................................................... | 12 861 | - | - | - | 12 861 | 12 861
Cashpool követelések ............................................ | - | - | - | - | - | -
Éven belüli vevőkövetelések ................................ | 171 583 | - | - | - | 171 583 | 171 583
Éven túli vevőkövetelések..................................... | 22 806 | - | - | - | 22 806 | 19 619

Származékos pénzügyi eszközök kapcsolt

vállalkozásokkal szemben ..................................... | - | - | 31 723 | - | 31 723 | 31 723
Csoporton belüli egyéb pénzügyi követelések . | 1 | - | - | - | 1 | 1
Pénzügyi lízingkövetelések ................................... | 767 | - | - | - | 767 | 685
Tőkeinstrumentumok............................................. | - | 1 452 | - | 1 288 | 2 740 | 2 740
Támogatott eszközökhöz kapcsolódó |  |  |  |  |  |
követelések .............................................................. | 838 | - | - | - | 838 | 838
Egyéb rövid lejáratú követelések ........................ | 664 | - | - | - | 664 | 664
Egyéb hosszú lejáratú követelések ..................... | 575 | - | - | - | 575 | 494
Összesen ............................................................ | 210 095 | 1 452 | 31 723 | 1 288 | 244 558 | 241 208

A FVTPL eszközök (2. szint) a derivatív pénzügyi instrumentumokat tartalmazzák, további információk a 4.2.3 megjegyzésben. Ezen instrumentumok valós értékét a diszkontált cash-flow módszerrel állapítjuk meg. A kalkulációt a Magyar Telekom pénzpiaci hozamgörbék, bázis swap pontok, és a jelentendő időszak utolsó munkanapján, a Reuters adatbázisában közzétett azonnali árfolyamok alapján készítette. A várható jövőbeli pénzáramok jelenértékét pénzpiaci hozamgörbék, bázis swap pontok segítségével a fordulónapra diszkontáltuk, majd azonnali árfolyamon átváltottuk forintra. A követelés és a kötelezettség forintosított jelenértéke közti különbséget számoljuk el követelésként vagy kötelezettségként. Az FVTPL eszközök (3. szint) az E2 Hungary Zrt.-ben lévő befektetést tartalmazza 2022-ben és 2023-ban. Az egyéb átfogó eredményben valós értéken értékelt tőkeinstrumentumok (1. szint) nem jelentős részvénybefektetéseket tartalmaznak, amelyek valós értéken vannak nyilvántartva, a észak-macedón tőzsdén jegyzett aktuális árfolyamon. A rövid lejáratú amortizált bekerülési értéken értékelt eszközök könyv szerinti értéke megközelíti a valós értéküket.
51
4.5.1.2 Pénzügyi kötelezettségek – Könyv szerinti és valós érték

| Könyv szerinti érték |  |
| Amortizált FVTPL FVTPL |  |
2023.12.31. | bekerülési értéken (2. szint) (3. szint) | Összesen | Valós érték

Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben ......................................... 141 495 - - 141 495 141 976 Származékos pénzügyi kötelezettségek kapcsolt

féllel szemben ............................................................. | - | 120 | - | 120 | 120
Kötelezettségek szállítók felé .................................. | 166 413 | - | - | 166 413 | 166 413
Frekvenciadíj kötelezettség ..................................... | 101 518 | - | - | 101 518 | 80 858
Kötvények .................................................................... | 68 854 | - | - | 68 854 | 59 379
Pénzügyi lízingkötelezettség ................................... | 136 563 | - | - | 136 563 | 125 973
Vevői túlfizetések ....................................................... | 1 357 | - | - | 1 357 | 1 357
Egyéb rövid lejáratú kötelezettség ......................... | 5 952 | - | - | 5 952 | 5 952
Egyéb hosszú lejáratú kötelezettség ...................... | 2 090 | - | - | 2 090 | 2 000
Összesen ............................................................... | 624 242 | 120 | - | 624 362 | 584 028

| Könyv szerinti érték |  |
| Amortizált FVTPL FVTPL |  |
2022.12.31. | bekerülési értéken (2. szint) (3. szint) | Összesen | Valós érték

Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben ......................................... 163 761 - - 163 761 165 237 Származékos pénzügyi kötelezettségek kapcsolt

féllel szemben ............................................................. | - | 2 035 | - | 2 035 | 2 035
Kötelezettségek szállítók felé .................................. | 158 786 | - | - | 158 786 | 158 786
Frekvenciadíj kötelezettség ..................................... | 106 662 | - | - | 106 662 | 67 122
Kötvények .................................................................... | 68 531 | - | - | 68 531 | 45 622
Pénzügyi lízingkötelezettség ................................... | 141 603 | - | - | 141 603 | 116 539
Vevői túlfizetések ....................................................... | 1 277 | - | - | 1 277 | 1 277
Egyéb rövid lejáratú kötelezettség ......................... | 4 888 | - | 135 | 5 023 | 5 023
Egyéb hosszú lejáratú kötelezettség ...................... | 2 676 | - | - | 2 676 | 2 412
Összesen ............................................................... | 648 184 | 2 035 | 135 | 650 354 | 564 053

A származékos pénzügyi kötelezettségek és egy üzleti kombináció függő vételára, valamint a vételi opcióval kapcsolatos kötelezettség, ahol alkalmazható valós értéken van a mérlegben, míg az összes egyéb pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értéken kerül értékelésre. A pénzügyi kötelezettségek valós értékéről további információk a 4.4.1 megjegyzésben is találhatók. A rövid lejáratú amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek könyv szerinti értéke megközelíti a valós értéküket.
52
4.5.1.3 A 3. szintű információk alapján meghatározott valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek Az egyetlen valós értéken értékelt pénzügyi instrumentum, amelynek valós értéke 3. szintű információk alapján kerül meghatározásra a függő vételár kötelezettség és a vételi opcióval kapcsolatos kötelezettség az IFRS 9 szerint. További információ a 4.2.4.2 és a 4.5.1 megjegyzésekben. A következő táblázat ezeknek a kötelezettségeknek a mozgását tartalmazza. 2022.12.31. 2023.12.31.

Január 1-i nyitóegyenleg .......................................................................................... | 294 | 135
Tárgyidőszaki átértékelés ......................................................................................... |  |
- eredményben (nettó pénzügyi eredmény) elszámolva .................................... | (9) | (135)
- egyéb pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban elszámolva ................... | - | -
Fizetés ........................................................................................................................... | (150) | -
December 31-i záróegyenleg .......................................................................... | 135 | -

4.5.2 A pénzügyi instrumentumok kategóriák szerinti nettó nyeresége/vesztesége Az alábbi táblázatok mutatják be a pénzügyi instrumentumok kategóriák szerinti 2023. és 2022. évi nettó nyereségét/veszteségét.

|  | Követő értékelés alapján |  |
|  | Valós Értékvesztés |  | Nettó
|  | érték- Deviza miatti | Fizetett | nyereség /
2023 | Kamat | változás átértékelés veszteség | díjak | (veszteség)

Tőkeinstrumentumok (1. szint) ..... | - | 324 | - | - | - | 324
Tőkeinstrumentumok (3. szint) ..... | - | 112 | - | - | - | 112
Pénzügyi eszközök amortizált |  |  |  |  |  |
bekerülési értéken ........................... | 3 228 | - | (370) | (14 033) | (6 214) | (17 389)
Pénzügyi kötelezettségek |  |  |  |  |  |
amortizált bekerülési értéken........ | (24 390) | - | 10 668 | - | (34) | (13 756)
FVTPL pénzügyi instrumentumok |  |  |  |  |  |
(2. szint) ............................................. | - | (27 467) | - | - | - | (27 467)
FVTPL pénzügyi instrumentumok |  |  |  |  |  |
(3. szint) ............................................. | - | 135 | - | - | - | 135
Pénzügyi instrumentumok nettó |  |  |  |  |  |
nyeresége/vesztesége ................ | (21 162) | (26 896) | 10 298 | (14 033) | (6 248) | (58 041)

|  | Követő értékelés alapján |  |
|  | Valós Értékvesztés |  | Nettó
|  | érték- Deviza miatti | Fizetett | nyereség /
2022 | Kamat | változás átértékelés veszteség | díjak | (veszteség)

Tőkeinstrumentumok (1. szint) ..... | - | 48 | - | - | - | 48
Tőkeinstrumentumok (3. szint) ..... | - | 106 | - | - | - | 106
Pénzügyi eszközök amortizált |  |  |  |  |  |
bekerülési értéken ........................... | 1 495 | - | (2 211) | (9 210) | (5 057) | (14 983)
Pénzügyi kötelezettségek |  |  |  |  |  |
amortizált bekerülési értéken........ | (16 611) | - | (22 426) | - | (29) | (39 066)
FVTPL pénzügyi instrumentumok |  |  |  |  |  |
(2. szint) ............................................. | - | 20 450 | - | - | - | 20 450
FVTPL pénzügyi instrumentumok |  |  |  |  |  |
(3. szint) ............................................. | - | 9 | - | - | - | 9
Pénzügyi instrumentumok nettó |  |  |  |  |  |
nyeresége/vesztesége ................ | (15 116) | 20 613 | (24 637) | (9 210) | (5 086) | (33 436)

A fenti táblázatok az összegeket aktivált hitelköltségek nélkül mutatják (lásd 24. megjegyzést).
53
Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök esetében az értékvesztés miatti veszteség minden, a vevők fizetésképtelenségével kapcsolatban felmerült és várhatóan felmerülő költséget tartalmaz, és az Eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban a közvetlen költségek között került bemutatásra. A fizetett díjak összege leginkább a bevételek pénzügyi realizálásához szükséges tranzakciós díjakra vezethető vissza (például a Magyar Posta fehér csekk feldolgozáshoz kapcsolódó díja, az online fizetésekhez kapcsolódó költségek és egyéb jutalékok), továbbá ezen a soron jelennek meg bankköltség jellegű tételek is.
4.5.3 Pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek nettósítása Minden a Csoport és partnerei (jellemzően roaming és összekapcsolási partnerek) között fennálló kikényszeríthető nettósítási keretszerződésből eredő pénzügyi eszköz és pénzügyi kötelezettség esetében lehetőség van az adott vevőkövetelésnél vagy szállítói kötelezettségnél nettó kiegyenlítésre. Az alábbi követelések és szállítói tartozások esnek nettósítási szerződések hatálya alá, és kerültek a mérlegben nettó módon bemutatásra. 2022.12.31. 2023.12.31. Vevőkövetelések és egyéb eszközök Kötelezettségek szállítók felé Vevőkövetelések és egyéb eszközök Kötelezettségek szállítók felé Az elismert pénzügyi instrumentumok

bruttó összege .................................................. | 175 123 | 162 326 | 203 929 | 171 093
Pénzügyi instrumentumok bruttó |  |  |  |
összegének nettózása...................................... | (3 540) | (3 540) | (4 680) | (4 680)

A mérlegben kimutatott elismert pénzügyi instrumentumok nettózott összege .......... 171 583 158 786 199 249 166 413
4.5.4 Egyéb információk a pénzügyi instrumentumokról A Magyar Telekom ki van téve annak a kockázatnak, hogy 2023. december 31-i névértéken összesítve 16,1 milliárd forint garanciát hívjanak le tőle (2022-ben: 16,4 milliárd forint). A garanciákat bankok adják a Magyar Telekom nevében a Társaság bizonyos szerződéses vagy tenderhez kapcsolódó kötelezettségeinek biztosítékaként. A Csoport eddig mindent megtett azért, hogy eleget tett szerződéses kötelezettségeinek, valamint ezt tervezi a jövőre nézve is. Ennek ellenére előfordulhatnak viták a partnereinkkel, amik a garanciák lehívásához vezethetnek. További információ a 4.4.4.1-es megjegyzésben találhatók. A Magyar Telekom nem rendelkezik lényeges biztosítékokkal a pénzügyi eszközei vonatkozásában. Minden pénzügyi eszköz átadás megfelelt a kivezetés követelményeinek. A Csoportnak nem voltak többszörösen beágyazott származékos termékeket tartalmazó, összetett pénzügyi instrumentumai.
54
5 PÉNZÜGYI KOCKÁZAT KEZELÉSE
5.1 Pénzügyi kockázati tényezők A Magyar Telekom elsősorban pénzügyi instrumentumaiból eredő hitelezési kockázatnak van kitéve. A Csoport továbbá az árfolyamok, a kamatok és a Csoport eszközeinek, illetve kötelezettségeinek valós értékét és/vagy cash-flow-it befolyásoló piaci árak mozgásából eredő pénzügyi kockázatnak van kitéve. A pénzügyi kockázatok kezelésének célja, hogy csökkentse ezeket a kockázatokat folyamatos operatív és pénzügyi tevékenységeken keresztül. Ennek érdekében a kockázat mértékétől függően különböző származékos és nem származékos fedezeti eszközöket használunk. A Magyar Telekom kizárólag a Csoport cash-flow-ját érintő kockázatokat fedezi, a valós érték kockázatokat nem. Származékos ügyleteket kizárólag fedezeti célokkal használ, nem kereskedelmi, vagy spekulatív célokkal. A partnerkockázatok csökkentése érdekében a fedezeti ügyleteket általában csak vezető magyar és nemzetközi pénzintézetekkel vagy a Deutsche Telekommal bonyolítjuk. Azonban a fedezeti elszámolást nem alkalmazzuk ezekre a tranzakciókra. A kockázatok részletes leírását, azok kezelését, illetve az érzékenységi vizsgálatokat alább mutatjuk be. Az érzékenységi vizsgálatok a kockázati tényezők lehetséges változásai alapján az adózás előtti eredményre gyakorolt potenciális hatásokat mutatják be. Ezek a hatások a jelentési időszakra vonatkozóan egy körülbelül 20%-os átlagos adórátával adóznának, tehát az adózott eredményre való hatás az adózás előtti eredményre való hatás 80%-a lenne olyan években, melyek mentesek a jelentős egyszeri le nem vonható adózás előtti hatásoktól és az adórendszerben bekövetkező jelentős változásoktól. A bemutatott lehetséges (adóval csökkentett) hatások a csoport tőkéjére is ugyanolyan hatással lennének. Ezen kockázati tényezőkben nem következett be jelentősebb változás az előző jelentéskészítési időszakhoz képest.
5.1.1 Piaci kockázat Piaci kockázatról akkor beszélünk, amikor egy pénzügyi eszköz valós értéke vagy jövőbeni cash-flow-jának értéke a piaci árak változásának következtében megváltozik. A piaci kockázatnak három típusa van: ▪ árfolyamkockázat; ▪ kamatkockázat; ▪ árkockázat. A Magyar Telekom pénzügyi stratégiájának alapjait minden évben az Igazgatóság határozza meg. A Csoport stratégiája a központosított finanszírozásra épül, rövid- és középtávú, illetve fix és változó kamatozású hitelek és kötvények kiegyensúlyozott kombinációjának felhasználásával. Az Igazgatóság két eladósodási mutatót hagyott jóvá, amelyek teljesülését éves szinten ellenőrzi. 2023 végén a Csoport mindkét mutató értékét teljesítette; az EBITDA-hoz mért Összes Adósság mutató értéke 2023-ban 1,59 (2022-ben 1,98) volt, a jóváhagyott maximum 2,8 és a nettó pénzügyi eredményhez viszonyított EBITDA értéke 2023-ban 6,52 (2022-ben 9,99) volt, a jóváhagyott minimum 3,0. A Csoport a finanszírozási politika végrehajtása és a pénzügyi kockázatkezelés során meghatározza és folyamatosan ellenőrzi a deviza-, likviditás-, és partnerkockázat-kezelés irányelveit. A Magyar Telekom esetében a kamatlábak és devizaárfolyamok változásából eredő piaci kockázat a kamatozó eszköz- és adósságállománnyal, valamint a várható tranzakciókkal kapcsolatos. Mivel a magyar társaságok bevételeinek és kiadásainak döntő része forintban keletkezik, a Magyar Telekom magyarországi társaságainak funkcionális elszámolási pénzneme a magyar forint, így a Magyar Telekom célja, hogy pénzügyi kockázatát forintban mérve minimalizálja. A piaci kockázatok bemutatásához érzékenységvizsgálatot is készítettünk, ami a kockázati tényezők feltételezett változásainak az adózás előtti eredményre gyakorolt hatását mutatja be. Ezek a feltételezett változások úgy lettek megállapítva, hogy a kapcsolódó kockázati tényezők reálisan feltételezhető változását mutassák. A vizsgált időszakban ezek a hatások úgy kerülnek meghatározásra, hogy a különböző kockázati tényezők feltételezett változását viszonyítjuk a pénzügyi eszközök mérleg-fordulónapi egyenlegéhez az utolsó (2023-as) és a megelőző (2022-es) beszámolási időszakra vonatkozóan. A mérleg-fordulónapi egyenleg általában az egész évre jellemző egyenleg, ezért a hatások számszerűsítése ezek alapján történik. Az érzékenységvizsgálat módszertana és feltételrendszere nem változott jelentősen az előző beszámolási időszakhoz viszonyítva. A volatilis nemzetközi tőke és értékpapírpiacok miatt a devizaárfolyamok és kamatlábak nagyobb ingadozása is lehetséges.
55
5.1.1.1 Árfolyamkockázat Árfolyamkockázatról akkor beszélünk, amikor egy pénzügyi eszköz valós értéke vagy jövőbeni cash-flow-jának értéke a devizaátváltási árfolyamok változásának következtében ingadozik. Árfolyamkockázat elsődlegesen olyan denominált pénzügyi eszközökhöz kapcsolódik, amelyek nem a Csoport adott működési szegmensének funkcionális pénzneme. A külföldi leányvállalatok pénzügyi kimutatásainak a Csoport bemutatási pénznemére történő; a konszolidáció során végzett átváltásából eredő különbözeteket nem kell figyelembe venni. Releváns kockázati tényezőt jelent általánosságban valamennyi nem funkcionális deviza árfolyama, ha a Magyar Telekom rendelkezik ezen devizában denominált pénzügyi instrumentumokkal. A magyar forint 2023-ban kb. 4%-kal értékelődött fel az euróval szemben. 2020-ban és 2021-ben a forint 7-12%-os tartományban ingadozott az euróval szemben, 2022-ben ez a tartomány jelentősen kiszélesedett, kb. 23%-ra, amíg 2023- ban 10%-ra szűkült. Annak érdekében, hogy a Csoport kezelje devizában denominált instrumentumain az árfolyam kockázati kitettséget, az elmúlt években a Magyar Telekom minimalizálta devizában fennálló kölcsöneinek állományát, illetve származékos ügyletekkel fedezte azokat az árfolyamkockázat jelentős csökkentése végett. A kibocsátott vállalati kötvény forintban denominált, így ezen eszköz kapcsán nem merült fel devizakitettség. DT AG hitelekhez és kapcsolódó fedezeti ügyletekhez köthető árfolyamkockázat Számos kapcsolt vállalati hitel az általános célok finanszírozására euróban került felvételre a Deutsche Telekom AG-től (DT AG). A hitel felvételével együtt kétdevizás kamatcsere ügyleteket vagy deviza csereügyleteket köt a Magyar Telekom a Deutsche Telekom AG-val, ezzel forintra váltva a hitelekhez kapcsolódó teljes pénzáramlást. Bár a Csoport nem alkalmaz fedezeti elszámolást, a hitel és a fedezeti tranzakciókat együtt vizsgálva az euró-forint árfolyam-ingadozásnak korlátozott a (nettó) hatása az adózás előtti eredményre és a saját tőkére. Az alábbi tábla a DT AG-tól felvett hitelek devizánkénti megbontását mutatja be: 2022.12.31. 2023.12.31. HUF ..................................................................................................... 20 000 - EUR ..................................................................................................... 130 082 139 715 Total ......................................................................................... 150 082 139 715 Érzékenységvizsgálat Az eurónak a magyar forinttal szembeni lenti táblázatba foglalt mértékű lehetséges erősödése vagy gyengülése a beszámolási időszak végén hatással lett volna a külföldi devizában denominált hitelek értékére és az alábbi összegekkel növelte (+) / csökkentette (-) volna a tőkét és az eredményt. Ezen elemzés minden egyéb változó, különösen a kamatlábak, változatlanságát feltételezve készült és figyelmen kívül hagy minden előrejelzett értékesítést és beszerzést. Mivel az eredményre gyakorolt hatás megegyezik a tőkére gyakorolt hatással, így csak előbbi kerül feltüntetésre. Eredményhatás Erősödés Gyengülés 2023. december 31. EUR/HUF (10% elmozdulás) Hitelek.............................................................................................................................. (13 971) 13 971 Kétdevizás kamat- és devizacsere ügyletek............................................................. 14 156 (14 156) Nettó hatás ......................................................................................................... 185 (185) 2022. december 31. EUR/HUF (20% elmozdulás) Hitelek.............................................................................................................................. (26 016) 26 016 Kétdevizás kamat- és devizacsere ügyletek............................................................. 26 399 (26 399) Nettó hatás ......................................................................................................... 383 (383)
56
Egyéb árfolyamkockázat A Magyar Telekom további árfolyamkockázata főleg (i) a dél- és kelet-európai leányvállalatok külföldi pénznemben fennálló készpénz állományából és (ii) a nemzetközi telekommunikációs társaságokkal elszámolt bevételekből és kifizetésekből, valamint (iii) a külföldi pénznemben kötött szállítói szerződésekből ered. A deviza-kockázatkezelési politikának megfelelően a Magyar Telekom megfelelő mennyiségű devizát tart a bankszámláin vagy devizát vásárol határidős deviza adásvételi tranzakciók keretében. A szükséges mennyiséget a vevőkövetelések és a rövid lejáratú devizában meghatározott szállítói tartozások egyenlege alapján határozzuk meg a következő időszakra, annak érdekében, hogy az ilyen típusú eszközökből és kötelezettségekből adódó deviza kockázatra legyen elég fedezet. A Csoport devizában denominált kötelezettség-állománya (a fenti hitelektől eltekintve) meghaladja a devizában denominált eszközeinek állományát, ennek következtében a funkcionális devizák árfolyamában történő elmozdulás az alábbi hatással lenne a Csoport eredményére. Az alábbi tábla a pénzügyi lízing követelések és kötelezettségek, szállítói kötelezettségek, valamint az összesített cashpool követelések és kötelezettségek devizánkénti megbontását mutatja be:

|  |  |  | 2023.12.31. |  |  |
millió forintban | EUR | USD | MKD | RON BGN | GBP | HUF | Egyéb

Pénzügyi lízing követelések összesen... | 51 | - | - | - | 124 | - | 780 | -
Lízing kötelezettségek összesen ............ | (49 044) | (6) | (162) | - | (830) | - | (86 521) | -
Szállítói kötelezettségek ......................... | (57 535) | (6 731) | (14 812) | (1 184) | (813) | (4) | (85 279) | (56)
Aggregált cashpool egyenleg, |  |  |  |  |  |  |  |
követelések/(kötelezettségek) .............. | 4 204 | (823) | - | - | - | - | 1 588 | -

|  |  |  | 2022.12.31. |  |  |
millió forintban |  |  |  |  | GB |  |
EUR | USD | MKD | RON BGN | P | HUF | Egyéb

Pénzügyi lízing követelések összesen... | 60 | - | - | - | 177 | - | 530 | -
Lízing kötelezettségek összesen ............ | (56 756) | (8) | (197) | - | (1 502) | - | (83 140) | -
Szállítói kötelezettségek ......................... | (60 344) | (5 392) | (9 258) | (1 640) | (535) | (11) | (81 549) | (57)
Aggregált cashpool egyenleg, |  |  |  |  |  |  |  |
követelések/(kötelezettségek) .............. | 732 | (1 510) | - | - | - | - | (11 085) | -

2023-ban a vevőkövetelések (rövid és hosszú lejáratú) 82%-a forint, 9% makedón dénár, 6% euró és 3% egyéb devizában állt fenn (2022-ben 80% forint, 12% makedón dénár, 6% euró és 2% egyéb deviza). A fenti kitettség csökkentésére a Magyar Telekom alkalmanként származékos ügyleteket köt. A nyitott rövid futamidejű határidős devizaügyletek negatív valós piaci értéke 0,1 milliárd forint kötelezettség volt 2023. december 31-én (2022- ben: 0,9 milliárd forint kötelezettség). Ezen devizaügyletek célja, hogy a jövőbeni devizabevételeket meghaladó deviza kifizetések árfolyamkockázatát mérsékeljék.
57
Érzékenységvizsgálat Az eurónak a magyar forinttal és a macedón dénárral szembeni lenti táblázatba foglalt mértékű lehetséges erősödése vagy gyengülése hatással lett volna a külföldi devizában meghatározott pénzügyi eszközök értékére és az alábbi összegekkel növelte (+) / csökkentette (-) volna a tőkét és az eredményt. Ezen elemzés minden egyéb változó, különösen a kamatlábak, változatlanságát feltételezve készült és figyelmen kívül hagy minden előre jelzett értékesítést és beszerzést. Mivel az eredményre gyakorolt hatás megegyezik a tőkére gyakorolt hatással, így csak előbbi kerül feltüntetésre.

| Eredményhatás
2023. december 31. | Erősödés Gyengülés

EUR/HUF (10% elmozdulás) Rövid lejáratú devizás szállítói- és lízingtartozások, vevői és pénzügyi követelések, valamint bankbetétek nettó egyenlege ................................................ (3 700) 3 700 Kapcsolódó határidős devizaügyletek........................................................................... 3 179 (3 179) Nettó hatás ............................................................................................................ (521) 521 USD/HUF (15% elmozdulás) Rövid lejáratú devizás szállítói- és lízingtartozások, vevői és pénzügyi követelések, valamint bankbetétek nettó egyenlege ................................................ (677) 677 Kapcsolódó határidős devizaügyletek........................................................................... 238 (238) Nettó hatás ............................................................................................................ (439) 439 EUR/MKD (10% elmozdulás) Rövid lejáratú devizás szállítói- és lízingtartozások, vevői és pénzügyi követelések, valamint bankbetétek nettó egyenlege ................................................ (42) 42 Kapcsolódó határidős devizaügyletek........................................................................... - - Nettó hatás ............................................................................................................ (42) 42 USD/MKD (10% elmozdulás) Rövid lejáratú devizás szállítói- és lízingtartozások, vevői és pénzügyi követelések, valamint bankbetétek nettó egyenlege ................................................ (93) 93 Kapcsolódó határidős devizaügyletek........................................................................... - - Nettó hatás ............................................................................................................ (93) 93
58

| Eredményhatás
2022. december 31 | Erősödés Gyengülés

EUR/HUF (20% elmozdulás) Devizás szállítói- és lízingtartozások, vevői és pénzügyi követelések, valamint bankbetétek nettó egyenlege ...................................................................................... (10 510) 10 510 Kapcsolódó határidős devizaügyletek........................................................................ 5 524 (5 524) Nettó hatás ......................................................................................................... (4 986) 4 986 USD/HUF (40% elmozdulás) Devizás szállítói- és lízingtartozások, vevői és pénzügyi követelések, valamint bankbetétek nettó egyenlege ...................................................................................... (959) 959 Kapcsolódó határidős devizaügyletek........................................................................ 1 553 (1 553) Nettó hatás ......................................................................................................... 594 (594) EUR/MKD (20% elmozdulás) Devizás szállítói- és lízingtartozások, vevői és pénzügyi követelések, valamint bankbetétek nettó egyenlege ...................................................................................... (292) 292 Kapcsolódó határidős devizaügyletek........................................................................ - - Nettó hatás ......................................................................................................... (292) 292

USD/MKD (20% elmozdulás) |  |
Devizás szállítói- és lízingtartozások, vevői és pénzügyi követelések, valamint |  |
bankbetétek nettó egyenlege ...................................................................................... | (84) | 84
Kapcsolódó határidős devizaügyletek........................................................................ | - | -
Nettó hatás ......................................................................................................... | (84) | 84

A volatilis nemzetközi pénzpiacok hatására a forint, mint funkcionális deviza az euróval szemben 10 százaléknál, az amerikai dollárral szemben 15 százaléknál is magasabb, míg a macedón dénár az euróval szemben 10 százaléknál, az amerikai dollárral szemben 10 százaléknál magasabb ingadozása is elképzelhető, mivel a rendkívüli piaci körülmények extrém árfolyammozgásokat eredményezhetnek a devizapiacokon.
5.1.1.2 Kamatlábkockázat A Magyar Telekom ki van téve a kamatlábak változásának is: BUBOR, ESTR, EURIBOR, SOFR és USD LIBOR. Ennek oka, hogy a kamatlábak ingadozása befolyásolja a fix kamatozású instrumentumok valós értékét, továbbá a változó kamatozású instrumentumokon keresztül a cash-flow-t. A nem derivatív fix kamatozású pénzügyi instrumentumok piaci kamatainak a változása csak akkor van hatással az eredményre, ha az instrumentumot valós értéken tartjuk nyilván. Másrészről, a fix kamatozású pénzügyi instrumentumok, melyek amortizált bekerülési értéken vannak nyilvántartva nincsenek kitéve kamat cash-flow kockázatnak, amint azt az IFRS 7 meghatározza. A piaci kamatok változása azon származékos kamat ügyletek (kamat- és devizacsere ügyletek) esetén, melyek nem tartoznak az IFRS 9 által meghatározott fedezeti ügyletek körébe, az Egyéb pénzügyi költségek – nettó sort befolyásolják (Nettó nyereség / veszteség a pénzügyi instrumentumok valós értékre történő átértékeléséből). A piaci kamatok változása a nem derivatív, változó kamatozású pénzügyi instrumentumok kamat bevételeit/költségeit befolyásolja, amennyiben ezen kamatfizetéseket nem fedezzük kamatkockázat csökkentésére irányuló cash-flow fedezéssel.
59
Pénzügyi eszközök A magyarországi működésből származó készpénztöbbletet elsősorban a hitelek visszafizetésére fordítjuk, de a macedón leányvállalataink jelentős készpénzállománnyal rendelkeznek, melyet főként helyi bankokban tartanak. Ezeket elsősorban fix kamatozással kötjük le, hogy minimalizáljuk a piaci változásoknak való kitettségünket, melyek kedvezőtlenül hathatnak az ezen betétekből származó cash-flow-ra. A rendkívül alacsony kamatlábak miatt még azok észszerűen lehetséges változása sem okozott volna jelentős hatást a Csoport kamatbevételében. Pénzügyi kötelezettségek A pénzügyi kötelezettségek közül elsősorban a kapcsolt vállalkozásokkal (DT AG) szembeni kötelezettségek, valamint a kapcsolódó kamatcsere ügyletek vannak kitéve kamatkockázatnak. Ezen hitelek közül szinte valamennyinél a Magyar Telekom Nyrt. a kötelezett, mivel a Csoport finanszírozása központilag történik. A lenti elemzés a Csoport kamatkockázatnak való nettó kitettségét mutatja be, ami a hitelek és a kapcsolódó kamatcsere ügyletek együttes eredménye. Mivel a hitelportfolió döntő többsége forintban denominált, illetve kamatcsere ügyletekkel forint kamatozásra lett elcserélve, a Csoport pénzügyi kötelezettségei szinte kizárólag a forint kamatlábváltozásoknak vannak kitéve. A kamatkockázat megfelelő kezelése érdekében fix és változó kamatozású hitelek kombinációja alkotja a forint portfoliót. Az összes adósságállományhoz viszonyítva a fix kamatozású adósságállomány (beleértve a fix kamatozásúra elcserélt hiteleket, de ide nem értve a változó kamatozásúra cserélt hiteleket) 78%-ot tett ki 2023. december 31-én (2022-ben 81%). Változó kamatozású kötelezettségekhez kapcsolódó cash-flow érzékenységvizsgálat Az összes adósságállományhoz viszonyítva a változó kamatozású adósságállomány (beleértve a változó kamatozásúra elcserélt hiteleket, de ide nem értve a fix kamatozásúra cserélt hiteleket) 22%-ot tett ki 2023. december 31-én (2022: 19%). A kamatlábak reálisan várható 200 bázispontos változása (2022: 200 bázispont) a beszámolási időszak folyamán (az év végi egyenleget feltételezve az egész beszámolási időszakra) az alább bemutatott mértékben növelte (csökkentette) volna a tőkét és az eredményt. Ez az elemzés minden egyéb változó, különösen a devizaárfolyamok változatlanságát feltételezve készült. Mivel az eredményre gyakorolt hatás megegyezik a tőkére gyakorolt hatással, így csak az előbbi kerül feltüntetésre. Eredményhatás 200bp növekedés 200bp csökkenés

2023.12.31. |  |
Változó kamatozású kötelezettségek ........................................................ | (2 811) | 2 811
Kamatcsere ügyletek .................................................................................... | 1 876 | (1 876)
Cash-flow érzékenység (nettó) ........................................................... | (935) | 935

Eredményhatás 200bp növekedés 200bp csökkenés

2022.12.31. |  |
Változó kamatozású kötelezettségek ........................................................ | (2 853) | 2 853
Kamatcsere ügyletek .................................................................................... | 1 961 | (1 961)
Cash-flow érzékenység (nettó) ........................................................... | (892) | 892

60
A Csoport pénzügyi kötelezettségeinek kamatláb-kitettsége:

2022.12.31. |  | 2023.12.31.
Cashpool kötelezettségek |  | Cashpool Swapok kötelezettségek
Swapok

BUBOR ................................................... | 11 085 | - | - | -
EURIBOR/ESTR .................................... | 130 081 | (98 061) | 139 715 | (93 781)
USD LIBOR/SOFR................................. | 1 510 | - | 823 | -
Összesen ........................................... | 142 676 | (98 061) | 140 538 | (93 781)

További információ a 4.4.1 megjegyzésben.
5.1.2 Hitelezési kockázat Hitelezési kockázatról akkor beszélünk, ha egy pénzügyi instrumentumra vonatkozó szerződésben résztvevő egyik fél pénzügyi veszteséget okoz egy másik félnek kötelezettsége teljesítésének elmulasztásával. A fordulónapon fennálló hitelezési kockázatnak való kitettség maximális nagyságát a mérlegben szereplő pénzügyi eszközök könyv szerinti értéke mutatja. A hitelkockázatok döntő többsége a pénzeszközökkel, a 3 hónapnál hosszabb futamidejű bankbetétekkel és a vevőkövetelésekkel kapcsolatban merül fel, melyek döntően rövid lejáratúak. A partnerkockázat csökkentése és a finanszírozási költségek optimalizálása érdekében a Magyar Telekom a megtermelt készpénzt a hitelek és a kölcsönök törlesztésére fordítja, így jelentős bankbetéttel nem rendelkezik. A bankszámlán lévő készpénz elsősorban a napi likviditási igényekhez kapcsolódik, nem pedig befektetési célhoz. Emellett a Magyar Telekom csak jelentős hitelintézeteknél vezet bankszámlát a partnerkockázat további csökkentése érdekében. A Maktel nem rendelkezik hitellel, a megtermelt készpénzt a felhasználásig pár hónapos lejáratú bankbetétben köti le, amelyet a legmegbízhatóbb helyi bankok között diverzifikál. Az észak-macedón leányvállalatoknak elsősorban macedón dénárban és euróban tartott pénzeszközei és 3 hónapnál hosszabb futamidejű bankbetétei vannak. Az itt elhelyezett pénzeszközök és 3 hónapnál hosszabb futamidejű bankbetétek esetében magasabb a partnerkockázat, mivel kevés nemzetközileg jelentős pénzügyi intézmény van jelen. Ennélfogva a készpénztöbblet a legnagyobb és pénzügyileg legerősebb pénzügyi intézmények között kerül diverzifikálásra és a lejáratukat ésszerű szintre csökkentjük. A teljes észak- macedóniai bankokban tartott készpénzállomány 9,8 milliárd forint volt 2023. december 31-én (2022-ben: 7,7 milliárd forint). A vevőkövetelésekhez kapcsolódó hitelezési kockázat a Magyar Telekom nagy ügyfélszáma és annak ágazatonkénti és földrajzi területi kiterjedése miatt korlátozott. A hitelezési kockázatok egyedi és portfóliószinten számított értékvesztések révén kerülnek figyelembevételre. A lenti táblázat a vevőköveteléseket tartalmazza országok szerinti megbontásban (4.2.2.1 megjegyzés). Ezen egyenlegek többsége az adott országok funkcionális pénznemében áll fenn (Magyarországon forint és Észak-Macedóniában dénár). 2022.12.31. 2023.12.31. Magyarország........................................................................................................... 150 678 177 693 Észak-Macedónia ..................................................................................................... 18 928 18 989

Egyéb ......................................................................................................................... | 1 977 | 2 567
| 171 583 | 199 249

A fenti táblázatban szereplő összegek az értékvesztéssel csökkentett összegben kerültek bemutatásra. Az éves szinten elszámolt értékvesztés 2023-ban a konszolidált bevételek 1,7%-a volt (2022-ben: 1,2%). További információ a 3.3 és 4.2.2.2 megjegyzésekben található. A Csoport tagjai különböző módszereket használnak a fizetőképesség vizsgálatára, melyeket az alábbiakban ismertetünk.
61
Magyarország A fizetőképesség vizsgálat automatikusan történik a fizetőképesség-vizsgáló program segítségével. Az igénybe vett szolgáltatás függvényében többféle ellenőrzés is lefut, mint például a csődlista, a cég belső, kockázatos címlistája, az elmúlt fél év behajtási története, a fennálló tartozás és a magyarországi mobilszolgáltatók feketelistájának ellenőrzése. A Fraud rendszer segítségével figyeljük az ügyfelek kiugró forgalmát és fraud gyanús viselkedését mobil, vezetékes és internet szolgáltatás esetében is. Üzleti ügyfelek esetében az ügyfélmenedzserek ellenőrzik, hogy az ügyfélnek van-e tartozása. A felszólítási folyamatok automatikusan futnak a számlázó rendszerekből az alábbi lépésekkel: SMS-küldés, emlékeztető Telekom applikáción keresztül, telefonos felszólítás, felszólító levél, felszólító email, korlátozás, felmondó levél és kikapcsolás. Közép- és nagyvállalatok esetében a felszólítási folyamat az első emlékeztető levéllel, manuálisan kezdődik. Ezt követően ez a folyamat is automatizált. A hatályos jogszabályok alapján a különböző ügyfélcsoportok esetében különböző és testreszabott felszólítási lépéseket alkalmazunk, eltérő határidőkkel és minimumtartozással. A szerződés felmondása után a folyamat várható sikeressége alapján több behajtási lépés kombinációját alkalmazzuk, úgymint a kintlévőség eladása és a jogi útra terelés. A folyamat minden lépését belső utasítások szabályozzák. Észak-Macedónia A működési tevékenységben a hitelezési kockázat kezelési folyamata megelőző intézkedéseket, (így hitelképesség- vizsgálat és megelőző limitbeállítás), illetve a szerződéses kapcsolat során korrigáló intézkedéseket (pl. emlékeztetők kiküldése, hálózatról történő lekapcsolás, együttműködés behajtó társaságokkal, jogi folyamatot követő behajtás, bírósági eljárás) egyaránt tartalmaz. A lejárt követeléseket ügyféltípusonként, a kintlévőség összege, valamint az átlagos számlázott összegek és kikapcsolások száma alapján ellenőrzik. A hitelezési kockázatot fizetőképesség vizsgálattal és megelőző limit beállítással csökkentjük. A fizetőképesség vizsgálata során felmérik, hogy az ügyfél eladósodott-e, míg a megelőző limit beállítás az ügyfél átlagos fogyasztási szintje alapján a hitellimit meghatározását szolgálja. Észak- Macedóniában sem fordul elő, hogy egyes ügyfél vagy ügyfélcsoport miatt jelentős lenne a kockázat. A hitelezési kockázat csökkentésére alkalmazott eljárások biztosítják, hogy megfelelő hiteltörténettel rendelkező ügyfelek részére történjen szolgáltatásnyújtás, illetve, hogy a hitelezési kitettség elfogadható szinten maradjon. További információk a 4.1.1 megjegyzésben.
5.1.3 Likviditási kockázat Likviditási kockázatról akkor beszélünk, ha egy társaság nehézségekbe ütközik pénzügyi kötelezettségeinek teljesítése kapcsán. A likviditási kockázat körültekintő kezelése kiterjed a kellő mennyiségű pénzeszköz, bankbetét, valamint megfelelő összegű lehívható hitelkeret fenntartására. A Csoport pénzügyi tevékenysége a rugalmas finanszírozást célozza szabad hitelkeretek rendelkezésre tartásával. A Csoport le nem hívott hitelkerete 44,5 milliárd forint volt 2023. december 31-én (2022: 45,5 milliárd forint). Az alábbi két táblázat a Magyar Telekom pénzügyi kötelezettségeinek lejárati szerkezetét mutatja be 2023. és 2022. december 31-én. (A táblázat a felsorolt kötelezettségekre fizetendő kamatokat is tartalmazza.)
62
A pénzügyi kötelezettségeket a Csoport jellemzően a DT AG-tól felvett rövid lejáratú hitelekből finanszírozza, melyek a működőtőke és a folyamatos működés támogatására kerülnek folyósításra. A menedzsment úgy ítéli meg, hogy a rövid lejáratú kötelezettségek - hasonlóan a korábbi évekhez – refinanszírozásra kerülnek majd a DT AG által. A finanszírozási szükségletet a működési cash-flow, valamint harmadik feles hitelkeretmegállapodások is fedezni tudják. Ebből adódóan a beszámolási időszak végén fennálló pénzügyi eszközök (pénzügyi kötelezettségekkel összevetett) lejárati bontása nem mérvadó, ezért ezt nem szerepeltetjük az alábbi táblázatban.

2023. december 31. | Összesen | 1 éven | 1-5 év | 5 éven túli
belüli | közötti

Kötelezettségek szállítók felé – külső felek ................................................. | 156 437 | 156 437 | - | -
Kötelezettségek szállítók felé – kapcsolt vállalkozások ............................ | 9 976 | 9 976 | - | -
Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben ............... | 146 557 | 97 702 | 48 855 | -
Származékos pénzügyi kötelezettségek kapcsolt féllel szemben ........... | 120 | 120 | - | -

Lízingkötelezettségek ...................................................................................... 165 291 33 041 75 728 56 522 Kötvények .......................................................................................................... 72 407 1 015 71 392 - Frekvencia díj kötelezettségek ...................................................................... 135 973 8 886 34 583 92 504 Egyéb pénzügyi kötelezettségek................................................................... 9 706 7 388 2 318 - Pénzügyi kötelezettségek cash-flow ..................................................... 696 467 314 565 232 876 149 026 Nyitott swap pozíciók pénzáramlása Bruttó euró befolyások (millió euró) ............................................................. 257 129 128 - Bruttó forint befolyások (millió forint, azonnali árfolyamon) .................. 98 374 49 379 48 996 - Bruttó forint kifizetések (millió forint) .......................................................... 83 155 41 047 42 108 - Nettó forint befolyások (millió forint) ................................................... 15 219 8 332 6 888 - Nyitott forward pozíciók pénzáramlása

Bruttó euró befolyások (millió euró) ............................................................. | 203 | 203 | - | -
Bruttó USD befolyások (millió USD) ............................................................. | 5 | 5 | - | -

Bruttó forint befolyások (millió forint, azonnali árfolyamon) .................. | 79 437 | 79 437 | - | -
Bruttó forint kifizetések (millió forint) .......................................................... | 79 996 | 79 996 | - | -
Nettó forint befolyások (millió forint) ................................................... | (559) | (559) | - | -

63

2022. december 31. | Összesen | 1 éven | 1-5 év | 5 éven túli
belüli | közötti

Kötelezettségek szállítók felé – külső felek ................................................. | 145 544 | 145 544 | - | -
Kötelezettségek szállítók felé – kapcsolt vállalkozások ............................ | 13 242 | 13 242 | - | -
Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben ............... | 173 647 | 71 141 | 102 506 | -
Származékos pénzügyi kötelezettségek kapcsolt féllel szemben ........... | 2 035 | 2 035 | - | -

Lízingkötelezettségek ...................................................................................... 169 340 32 653 75 507 61 180 Kötvények .......................................................................................................... 73 099 1 015 72 084 - Frekvencia díj kötelezettségek ...................................................................... 144 995 9 588 35 153 100 254 Egyéb pénzügyi kötelezettségek................................................................... 9 424 6 418 3 006 - Pénzügyi kötelezettségek cash-flow ..................................................... 731 326 281 636 288 256 161 434 Nyitott swap pozíciók pénzáramlása Bruttó euró befolyások (millió euró) ............................................................. 264 8 256 - Bruttó forint befolyások (millió forint, azonnali árfolyamon) .................. 105 666 3 202 102 464 - Bruttó forint kifizetések (millió forint) .......................................................... 85 064 1 910 83 154 - Nettó forint befolyások (millió forint) ................................................... 20 602 1 292 19 310 - Nyitott forward pozíciók pénzáramlása

Bruttó euró befolyások (millió euró) ............................................................. | 150 | 150 | - | -
Bruttó USD befolyások (millió USD) ............................................................. | 11 | 11 | - | -

Bruttó forint befolyások (millió forint, azonnali árfolyamon) .................. | 64 170 | 64 170 | - | -
Bruttó forint kifizetések (millió forint) .......................................................... | 67 805 | 67 805 | - | -
Nettó forint befolyások (millió forint) ................................................... | (3 635) | (3 635) | - | -

A Magyar Telekom adósságportfoliójának átlagos lejárati ideje 1,65 év 2023. december 31-én (2022: 2,41 év). A pénzügyi instrumentumokhoz kapcsolódó változó kamatfizetések számításához a 2023. december 31-ét, illetve a 2022. december 31-ét megelőző legutolsó kamatfordulókor megállapított kamatlábakat használtuk. További információk a 4.4.1 megjegyzésben.
5.2 Tőkekockázat kezelése A Csoport célja a tőkeszerkezet alakításával, hogy megőrizze a folyamatos működés képességét, hogy részvényeseinek és egyéb érdekeltségi csoportjainak hasznot biztosítson, és egy optimális tőkeszerkezetet tartson fenn a tőkeköltség csökkentése érdekében. A vállalat vezetősége tesz javaslatot a tulajdonosoknak (az Igazgatóságon keresztül) az osztalékfizetésre vagy egyéb változtatásokra a vállalat saját tőkéjében, annak érdekében, hogy optimalizálja a Csoport tőkeszerkezetét. Ez elsősorban úgy valósítható meg, hogy a Társaság módosítja a részvényeseknek fizetett osztalék nagyságát, vagy alternatívaként visszafizetheti a tőke egy részét a tulajdonosoknak tőkeleszállítás keretében, vagy saját részvényt adhat el vagy vehet. 2023-ban a Magyar Telekom Igazgatósága 29 459 millió forint osztalékot hagyott jóvá (2022-ben 15 000 millió forint), valamint a Társaság Igazgatósága 41 561 millió forint osztalék jóváhagyását javasolja a 2024. áprilisi éves közgyűlésén. A fentieken túl – a magyar Polgári Törvénykönyv szerint a Magyar Telekom Nyrt.-nek biztosítania kell, hogy a vállalat Saját tőkéje ne csökkenjen a Jegyzett tőke kétharmada alá. A Társaság megfelel ennek a szabályozásnak, a konszolidált tőkére vonatkozóan pedig nem áll fenn ilyen jellegű törvényi kötelezettség. A tőke, melyet a Csoport menedzsel, 766 milliárd forintot tett ki 2023. december 31-én (2022: 735 milliárd forint).
64
6 NYERESÉGADÓ 6.1 Nyereségadók – számviteli politikák A nyereségadók a tényleges és a halasztott adóból állnak. Az éves eredményben kerülnek elszámolásra, kivéve azt az összeget, amely üzleti kombinációhoz, vagy olyan tételekhez kapcsolódik, amelyek közvetlenül a tőkében vagy az egyéb átfogó jövedelemben kerülnek elszámolásra. 6.1.1 Tényleges adó A tényleges adó az adott évre vonatkozó adóköteles nyereség (negatív adóalap) után várhatóan fizetendő vagy járó adóból és a korábbi évek tekintetében a fizetendő vagy járó adót módosító tételekből áll. A fizetendő vagy járó adó a várhatóan fizetendő vagy járó adó összegére vonatkozó legjobb becslés, amely – ha van ilyen – tükrözi a nyereségadóval kapcsolatos bizonytalanságokat. Értékelése a beszámolási időszak végéig jogszabályba foglalt, vagy lényegileg jogszabályba foglalt adókulcsok felhasználásával történik. A tényleges adó magában foglalja az osztalékból származó bármely adót is. A tényleges adókövetelések és kötelezettségek beszámításra kerülnek, ha bizonyos feltételek teljesülnek. A nyereségadók a társasági adóból, a helyi iparűzési adóból és az egyéb nyereségadókból állnak. 6.1.1.1 Társasági adó A társasági adót a Csoport tagjainak működési helye szerint illetékes országos adóhatóságoknak kell fizetni. Az adófizetés alapja az adózó társaság számviteli profitjának adóalap-csökkentő és -növelő tételeivel korrigált, adózás előtti eredménye. Az adókulcsok és az adóalap kiszámításának módja a Csoport vállalatai esetében különböző az országok eltérő szabályai szerint. 6.1.1.2 Helyi iparűzési adó és egyéb nyereségadók A helyi iparűzési adó, olyan helyi szinten kivetett magyarországi adónem, amelyet a társaságok nettó módon számolt eredményére vetnek ki, rendszerint a társasági adónál jelentősen magasabb az adóalap, de lényegesen alacsonyabb az alkalmazott adókulcs. Az egyéb nyereségadók az innovációs járulékot tartalmazzák, amelyet a helyi iparűzési adóhoz hasonlóan kell kalkulálni, de alacsonyabb az adókulcs és a központi költségvetésbe kerül befizetésre. 6.1.2 Globális minimumadó Magyarországon bevezetésre került a globális minimumadó összhangban az OECD Pillar II szabályaival és a kapcsolódó EU irányelvekkel. 2024-től a Csoport alanya a globális minimumadónak, azzal hogy egyes részletszabályok megjelenése csak a 2024-es év során várható. Ebből következően jelen beszámolási időpontban nem kell minimumadót fizetni. A Magyar Telekom a globális minimumadóhoz kapcsolódóan alkalmazza a halasztott adó elszámolás alóli mentességet az IAS 12. 88A és 4A szerint. Tekintettel arra, hogy az alkalmazandó jogszabályok még nem jelentek meg teljes egészében, valamint az előírások igen összetettek, jelenleg nem lehetséges megbízható becslést adni a globális minimumadó nagyságrendjéről. Így a potenciális adókötelezettség kiszámítása a beszámoló készítéskor rendelkezésre álló információk alapján történt (múltbeli adatok és jövőbeni tervek). Ezen becslés alapján 2024-ben Magyarországon várhatóan nem keletkezik globális minimumadó fizetési kötelezettség. A Csoportnak olyan országokban is vannak leányvállalatai, ahol a jövedelemadó mértéke alacsonyabb, mint 15% (pl. Észak- Macedónia). A Magyar Telekom becslése szerint fizetendő globális minimumadó nagyságrendje 2024-ben 100 millió forint alatt marad.
6.1.3 Halasztott adó A halasztott adók az eszközök és kötelezettségek adóalapja és a konszolidált pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban szereplő könyv szerinti értéke közötti átmeneti különbségek után kerül elszámolásra. Halasztott adót nem számolunk el abban az esetben, ha egy eszközt vagy kötelezettséget először ismerünk el a könyvekben egy olyan – nem üzleti kombinációs – tranzakció keretében, amely nincs hatással sem a számviteli, sem az adózandó eredményre. A halasztott adó összegét olyan – jogszabályba foglalt vagy lényegileg jogszabályba foglalt, a mérlegfordulónapon is érvényes – adókulcsok használatával képezzük, amelyek várhatóan érvényesek lesznek a halasztottadó-követelés érvényesítése, illetve a halasztottadó-kötelezettség rendezése időpontjában. Halasztott adó követelés elszámolására olyan mértékben kerül sor, amilyen mértékben valószínűsíthető, hogy a jövőben lesz olyan adóköteles nyereség (vagy visszaforduló halasztottadó-kötelezettség), amellyel szemben a halasztottadó- követelés érvényesíthető.
65
6.2 Nyereségadó ráfordítás az eredményre vonatkozó kimutatásban Az alábbi tábla mutatja az eredménykimutatásban szereplő elszámolt nyereségadók összegét. Nyereségadó ráfordítás 2022 2023 Társasági adó ............................................................................................................ 4 517 5 111 Helyi iparűzési adó ................................................................................................... 8 615 9 223 Egyéb nyereségadó ................................................................................................. 1 360 1 457 Halasztott adó .......................................................................................................... 2 829 3 761 Összes .............................................................................................................. 17 321 19 552 Az egyéb átfogó jövedelemben elszámolt adók az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt tőkebefektetésekhez kapcsolódnak, és nem jelentősek sem 2022-ben, sem 2023-ban. 6.2.1 Adólevezetés Az alábbi tábla mutatja be azokat a különbségeket, melyek a beszámolóban szereplő adóráfordítás és azon elméleti összeg között keletkeztek, melyet a hivatalos adókulcs használatával kapnánk: 2022 2023 IFRS szerinti konszolidált adózás előtti eredmény ........................................ 84 395 103 956 9%-on számított adó ........................................................................................... (a) (7 596) (9 356) Eltérő adókulcsok hatása ................................................................................... (b) (239) (255) Adóalapot nem képező tételek adóhatása ..................................................... (c) 797 305 Le nem vonható költségek nyereségadó hatása ........................................... (d) (1 232) (1 120) Helyi iparűzési adó .............................................................................................. (e) (8 615) (9 223) Egyéb nyereségadó ............................................................................................ (e) (1 360) (1 457) Helyi iparűzési adó és egyéb nyereségadók adóalap csökkentő hatása .. (f) 898 961 Beruházási adókedvezmény jelenérték hatása .............................................. (g) 26 593 Nyereségadó ráfordítás ............................................................................ (17 321) (19 552) Effektív adókulcs ................................................................................................. 20,52% 18,81% Az (a)-(g) magyarázatokat lásd a következőkben. (a) A fenti megbontásnál alkalmazott adókulcs, a magyarországi társasági adókulcs, melynek mértéke 2023-ban 9% (2022-ben 9%). (b) Ez a sor tartalmazza a leányvállalatok különböző adókulcsainak használatából eredő adóhatásokat, tekintve, hogy a Csoport tevékenysége révén külföldön is jelen van. A társasági adó kulcsa a bemutatott években Észak-Macedóniában 10%, Romániában 16% és Bulgáriában 10%. Az adólevezetésnek ezen sora tartalmazza a 9%-os elméleti adókulcs és a tényleges adókulcs közti különbségek hatását. (c) Az adóalapot nem képező tételek elsősorban azokat a költségeket tartalmazzák, amelyek nem részei a konszolidált adózás előtti eredménynek, ugyanakkor az egyedi társasági adóalap számításánál levonhatónak minősülnek. Ide tartozik többek között azon eszközök (vagy eszköz többletértékek) értékcsökkenése, amelyek nem szerepelnek a konszolidált beszámolóban eszközként, és a halasztott adó számításnál nem vettük figyelembe. (d) A levezetés ezen sora tartalmazza a konszolidált adózás előtti eredmény részét képező, de az egyedi társasági adó számításánál le nem vonható költségek – idő előtti követelés leírások, bizonyos értékvesztések, valamint a nem levonható bírságok - negatív adóhatását. (e) Helyi iparűzési adó és az egyéb nyereségadók olyan Magyarországon fizetendő helyi és központi adókat tartalmaznak, amelyeket a vállalatok bizonyos nettó módon számított eredménye alapján állapítanak meg a társasági adóalapnál egy lényegesen magasabb adóalapra vetített, de lényegesen alacsonyabb (maximum 2%-os) adókulccsal. Mivel a levezetés első sora csak a társasági adókulccsal számított elméleti adó összegét mutatja, a Csoport magyar tagvállalatai esetében a helyi iparűzési adó és az innovációs járulék további nyereségadó költséget eredményez. (f) A helyi iparűzési adó és az innovációs járulék a társasági adó szempontból levonhatónak minősülnek, amelynek pozitív hatásait ez a sor jeleníti meg.
66
(g) A beruházási adókedvezmények jelenérték hatása azt az összeget mutatja, amennyivel növelt értéken lehet igénybe venni az adókedvezményt, ha az nem a beruházás évében, hanem későbbi évben vagy években kerül felhasználásra. További információ a 6.3.2.1 megjegyzésben. 6.3 Nyereségadó a pénzügyi helyzetre vonatkozó ki-mutatásban 6.3.1 Tényleges adó a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban A nyereségadó-követelés és -kötelezettség összege a mérlegben azon országok adóhatóságaival szemben fennálló társasági és egyéb nyereségadó-követeléseket és -kötelezettségeket mutatja, amelyekben a Csoport tagvállalatai működnek.
6.3.2 Halasztott adó a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban A Csoport halasztott adó egyenlegei és ezek mozgásai a következők:

Egyenleg |  |  | Egyenleg |  |  | Egyenleg
2021. | Eredmény- |  | 2022. | Eredmény- |  | 2023.
december | kimutatás | Egyéb | december | kimutatás | Egyéb | december
31-én | hatás | mozgások | 31-én | hatás | mozgások | 31-én

Halasztott adó követelés / (kötelezettség)

Beruházási adókedvezmény |  |  |  |  |  |  |
(6.3.2.1 megjegyzés) ......................... | 886 | (3 207) | 6 052 | 3 731 | (3 429) | 5 721 | 6 023
Adótörvény szerint elhatárolt |  |  |  |  |  |  |
veszteség ............................................. | - | - | - | - | - | - | -
Egyéb pénzügyi eszközök ................. | (356) | (17) | (17) | (390) | 35 | 5 | (350)
Követelések és készletek |  |  |  |  |  |  |
...................................... Tárgyi eszközök és immateriális javak ...................................................... Goodwill ............................................... | 1 348 | 88 | - | 1 436 | 626 | - | 2 062
(5 425) (14 481) | (402) - | - - | (5 827) (14 481) | (388) - | - - | (6 215) (14 481)
Szállítók és egyéb kötelezettségek . | 265 | 12 | - | 277 | (30) | - | 247
Hitelek és egyéb kölcsönök .............. | (644) | 688 | - | 44 | (404) | - | (360)
Céltartalék képzése ............................ | 1 644 | 9 | - | 1 653 | (171) | - | 1 482
Összes nettó halasztott adó .......... | (16 763) | (2 829) | 6 035 | (13 557) | (3 761) | 5 726 | (11 592)
Ebből: halasztott adó | (16 888) |  |  | (14 299) |  |  | (11 758)
kötelezettség ....................................... |  |  |  |
Ebből: halasztott adó követelés ....... | 125 |  |  | 742 |  |  | 166

Egyéb mozgások tartalma: |  |
Árfolyamváltozás hatása ................... | (17) | 5
Adókedvezmény növekmény |  |
hatása ................................................... | 6 052 | 5 721

Az egyéb mozgások oszlopa jellemzően a 2023-ban és 2022-ben elszámolt energiahatékonysági beruházási adókedvezmény növekedését, továbbá az árfolyamhatásokat tartalmazza. A Csoport számos jogi személyből áll, melyek többsége rendelkezik halasztott adó követeléssel és kötelezettséggel. A halasztott adó követelések és kötelezettségek megbontása a mérlegben a Csoport jogi személyei szerint történik úgy, hogy egy jogi személy kapcsán egy összeg jelenik meg vagy eszközként vagy kötelezettségként a mérlegben. A fejlesztési adókedvezményekhez kapcsolódó halasztott adó követelések a kapcsolódó eszközbeszerzések aktivált költségeivel szemben kerültek elszámolásra. Az anyavállalat könyveiben, a leányvállalatokban birtokolt részesedések miatt keletkező átmeneti különbségek közül 22 356 millió forint értékű nettó átmeneti különbözetre nem számoltunk el halasztott adó kötelezettséget 2023. december 31-én (2022-ben 23 427 millió forint volt). A goodwillen képzett halasztott adó kötelezettség az Emitel és a T-Mobile felvásárlása során a Társaság könyveiben képzett goodwillhez kapcsolódik, amely cégek beolvadtak a Magyar Telekom Nyrt-be. A goodwill értékcsökkenése
67
társasági adóban elismert költségnek minősül, az IFRS-ek szabályai szerint viszont nem történik értékcsökkenés elszámolás a goodwillal kapcsolatban. A két megközelítésből eredő eltérést fejezi ki a halasztott adó kötelezettség.
6.3.2.1 Beruházási adókedvezmény A Magyar Telekom Nyrt. és a Telekom Rendszerintegráció Zrt. 2020 óta energiahatékonysági adókedvezmény programokat valósított meg. A jogszabályokban leírt auditálási követelményeknek mindkét Társaság eleget tett, független külső szakértők igazolták, hogy a beruházások megfelelnek az energiahatékonyság kritériumainak. Ez a beruházási adókedvezmény a beruházási költségek csökkenéseként került kimutatásra, a teljes kedvezmény állományra pedig halasztott adó követelést képeztek a Társaságok. Az elért adókedvezményből a Magyar Telekom 3 940 millió forintot (Telekom Rendszerintegráció Zrt. 83 millió forintot) a 2023-as adóelszámolás során érvényesít, a fennmaradó 6 023 millió forintos hányad pedig halasztott adó követelésként marad a könyveiben, ezt várhatóan a 2024-ben keletkező társasági adókötelezettséggel szemben fogja felhasználni. A Magyar Telekom energiahatékonysági adókedvezményeinek részletei az alábbi táblázatban láthatóak 2023. december 31-ra vonatkozóan (millió Ft-ban):

| Figyelembe vehető |  | Adó-ráfordítással szemben | Felhasznált | Fennmaradó |
Kedvezmény keletkezésének éve | eszköz-beruházás összege | Megállapított adókedvezmény | megjelenített növekedés | adó- kedvezmény | adókedvezmény értéke 2023.12.31. | Lejárat éve

2020 ............................... | 7 885 | 2 823 | 9 | (2 832) | - | 2025
2021 ............................... | 12 671 | 4 661 | 26 | (4 687) | - | 2026
2022 ............................... | 17 384 | 6 003 | 593 | (6 259) | 337 | 2027
2023 ............................... | 17 627 | 5 768 | - | (82) | 5 686 | 2028
Összesen ..................... | 55 567 | 19 255 | 628 | (13 860) | 6 023 |

Annak érdekében, hogy a Csoport tagjai az adókedvezményeket és az adócsökkentő tételeket igénybe tudják venni, szigorú feltételeket kellett teljesíteniük az erre vonatkozó adószabályok értelmében. A Társaság eleget tett az energiahatékonysági adókedvezményekre vonatkozó előírásoknak.
6.4 A tényleges adó a Cash-flow kimutatásban A Társaság az adóbevallásban érvényesített energiahatékonysági adókedvezményt befektetési tevékenységhez kapcsolódó pénzmozgásnak minősítette a Cash-flow kimutatásban. Az alábbi tábla mutatja hogyan oszlik meg a ténylegesen kifizetett adó az egyes tevékenységek között a Cash-flow kimutatásban: Tevékenységek a Cash-flow kimutatásban 2022 2023 Üzleti tevékenységből származó cash-flow (nyereségadó soron került bemutatásra) .............. (18 615) (17 817) Befektetési tevékenységből származó cash-flow (beruházási adókedvezményre a bevallás évben igénybe vett) ................................................................................................................................. 4 283 3 316 Pénzügyi tevékenységből származó cash-flow .................................................................................. - - Ténylegesen kifizetett nyereségadó ........................................................................................... (14 332) (14 501) A Magyar Telekom 2020 óta hajt végre energiahatékonysági beruházást, amelynek alapján 2023-ban és 2022-ben csökkentett összegű társasági adó került kifizetésre.
6.5 Adóellenőrzés Az adóhatóság az adóbevallást követő évtől számított öt éven belül bármikor ellenőrizheti a könyveket, és pótlólagos adót vethet ki büntetéssel, illetve késedelmi kamattal növelve. A menedzsmentnek nincs tudomása olyan körülményről, amelyből ilyen jogcímen jelentős kötelezettsége származhatna. 6.6 A Magyar Telekom Nyrt. osztalékfizetése A Magyar Telekom Nyrt. által fizetendő és fizetett osztalékot forrásadó, illetve nyereségadó terhelheti a tulajdonos országa szerinti adótörvények alapján. Ez azonban nincs hatással a jóváhagyott osztalék összegére vagy a Magyar Telekom Nyrt. adószámaira, mivel az említett adók – amennyiben vannak – a tulajdonost terhelik.
68
7 KÉSZLETEK 7.1 Készletek – számviteli politikák A készletek a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon szerepelnek a beszámolóban. A bekerülési érték súlyozott átlagár alapján kerül kiszámításra. A nettó realizálható érték a még hátralévő előállítási költséggel, illetve az értékesítés költségével csökkentett, normál üzletmenetben alkalmazott, becsült eladási ár. A készletek értékvesztését az Egyéb működési költségek között számoljuk el az Eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban.
7.2 Készletek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban 2022.12.31. 2023.12.31.

Áruk ............................................................................................................................... | 22 764 | 30 128
Egyéb készletek .......................................................................................................... | 2 842 | 2 433
Összesen ........................................................................................................... | 25 606 | 32 561
Értékvesztés ................................................................................................................ | (262) | (133)
| 25 344 | 32 428

A készletekre elszámolt értékvesztés sem annak visszaírása nem jelentős, így erről nem mutatunk be külön mozgástáblát. A Csoport készletei nincsenek biztosítékkal terhelve sem 2022., sem 2023. december 31-én.
8 ÉRTÉKESÍTÉSRE KIJELÖLT ESZKÖZÖK ÉS EZEKHEZ KÖZVETLENÜL KAPCSOLÓDÓ KÖTELEZETTSÉGEK
8.1 Értékesítésre kijelölt eszközök– számviteli politikák Az „értékesítésre kijelölt eszközök” kategória olyan eszközöket (jellemzően ingatlanokat és szorosan kapcsolódó egyéb eszközöket) tartalmaz, amelyek a Csoport további működéséhez nem szükségesek, eladásra kijelöltek, és azok eladására nagy valószínűséggel 12 hónapon belül sor kerül, és amely eszközök jelenlegi állapotukban készen állnak az értékesítésre. Ezeket az eszközöket a könyv szerinti érték és az értékesítés költségével csökkentett valós érték közül az alacsonyabbikon tartjuk nyilván. Ezen eszközök esetében az értékcsökkenés elszámolása abban az időpontban megszűnik, amikor az eszközt értékesítésre kijelölt eszközzé minősítik. Abban az esetben, ha az értékesítésre kijelölt eszközzé történő minősítés időpontjában az adott tárgyi eszköz vagy immateriális jószág megállapított valós értéke alacsonyabb, mint a könyv szerinti érték, a különbséget az eredménykimutatásban értékvesztésként (Értékcsökkenési leírás és amortizáció) számoljuk el. Amennyiben az eszközök értékesítésre történő kijelölési kritériuma megszűnik, úgy azokat a továbbiakban nem lehet értékesítésre kijelöltként nyilvántartani. Azon eszközöket, amelyek már nem minősülnek értékesítésre tartottnak, a következők közül az alacsonyabb értéken kell értékelni, az értékesítésre tartott minősítését megelőző könyv szerinti értéke, módosítva az értékcsökkenéssel, amortizációval, amelyet elszámoltak volna, ha az eszköz nem lett volna értékesítésre kijelölve, és annak megtérülő értéke a megtartásra vonatkozó döntés meghozatalának időpontjában.
8.2 Értékesítésre kijelölt eszközök és kötelezettségek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban Az értékesítésre kijelölt eszközöket az alábbi táblázatban mutatjuk be: 2022.12.31. 2023.12.31. Tárgyi eszközök ........................................................................................................... 2 346 Értékesítésre kijelölt eszközök összesen ........................................................ 2 346 2023-ban értékesítésre kijelölt eszközök között olyan tárgyi eszközök kerültek, melyek értékesítésére várhatóan egy éven belül kerül sor.
69
9 TÁRGYI ESZKÖZÖK 9.1 Tárgyi eszközök – számviteli politikák A tárgyi eszközöket bekerülési értékük halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett értékén tartjuk nyilván. Egy tárgyi eszköz bekerülési értéke tartalmazza a kedvezményekkel és rabattal csökkentett beszerzési árat, beleértve az importvámot és a vissza nem igényelhető adókat, és minden olyan közvetlen költséget, amely az eszköz működési helyére történő szállításához, illetve a menedzsment által kívánatosnak tartott módon történő beüzemeléséhez szükséges. Az eszköz leszerelésének, eltávolításának, valamint a helyszín helyreállításának becsült költségei is a bekerülési érték részét képezik, amennyiben a kötelezettségre az IAS 37 (Céltartalékok, függő kötelezettségek és követelések) rendelkezései szerint céltartalékot kell képezni.
A tárgyi eszközök beszerzéséhez kapcsolódó kormányzati támogatás az eszköz eredeti bekerülési értékéből levonásra kerül, és annak hatása az eredménykimutatásban az eszköz hasznos élettartama alatt, a kisebb mértékű értékcsökkenés révén mutatkozik. Az előírt feltételeket teljesítő befektetési projektekhez kapcsolódó adókedvezmények is ilyen módon kerülnek elszámolásra (6.3.2.1 megjegyzés).
Távközlési berendezések esetében a bekerülési érték tartalmazza a kapcsolódó hitelezési költségeket, beleértve a kötvény kamatot is.
Meglévő eszközökre fordított többletráfordításokat akkor aktiválunk, ha az eszközként való aktiválás vagy a ráaktiválás feltételeit teljesítik, míg a karbantartási és javítási költségek felmerülésükkor költségként kerülnek elszámolásra.
Az eszközök selejtezésekor a bekerülési érték és a halmozott értékcsökkenés kivezetésre kerül, a veszteség értékcsökkenésként az eredménykimutatásban (Értékcsökkenési leírás) kerül elszámolásra. Az eszköz eladásakor a bekerülési érték és a halmozott értékcsökkenés kivezetésre kerül, az esetleges nyereség vagy veszteség az átfogó eredménykimutatásban (Egyéb működési bevételek/költségek) kerül elszámolásra.
A tárgyi eszközök értékcsökkenése lineáris módszer szerint kerül elszámolásra. Az eszközök bekerülési értékét a használatbavétel időpontjától kezdődően, az eszközök hasznos élettartama alatt írjuk le. A Magyar Telekom a hasznos élettartamokat és maradványértékeket az aktuális fejlesztési tervek és technológiai fejlődés figyelembevételével évente felülvizsgálja. A hasznos élettartam legfrissebb felülvizsgálata által érintett eszközcsoportokat a 9.3 megjegyzés részletezi. A rendszeres felülvizsgálat mellett az adott év során meghozott beruházási döntések eredményeképp is módosulhat az eszközök hasznos élettartama. A tárgyi eszközök teljes hasznos élettartama Év Épületek................................................................................................................................................................ 5–50 Alépítmények, kábelek és egyéb külső létesítmények................................................................................ 3–38 Egyéb távközlési berendezések ....................................................................................................................... 2–25 Egyéb berendezések .......................................................................................................................................... 2–50 Az üzemelő ingatlanok, gépek és berendezések különböző csoportjainak hasznos élettartama növekedhet, ha felújítás történik az eszközön. Automatikusan nem történik hasznos élettartam módosítás, csak abban az esetben, ha a beruházás eredményeként az eszköznek jelentősen megnövekedik a hasznos élettartama, ami egyedi megalapozott szakértői döntés során kerül meghatározásra.
Minden olyan esetben, amikor bizonyos események vagy a körülmények megváltozása arra utal, hogy a tárgyi eszközök könyv szerinti értéke valószínűleg nem térül meg, megvizsgáljuk, hogy bekövetkezett-e értékvesztés. Az értékvesztés mértéke az eszköz könyv szerinti értéke és megtérülő értéke közötti különbség. A megtérülő érték az eszköz elidegenítési költségekkel csökkentett valós (FVLCD) értéke és használati értéke közül a magasabb. A megtérülő értéket az eszközökre vonatkozóan egyedileg kell megbecsülni. Ha az eszköz megtérülő értékének meghatározása egyedileg nem lehetséges, annak a pénztermelő egységnek (CGU) a megtérülő értékét kell megállapítani, amelyhez az eszköz tartozik. Ezen eszközök értékvesztésének vizsgálatához az eszközöket azon a legalacsonyabb szinten csoportosítjuk, amelyhez önállóan beazonosítható cash-flow rendelhető.
70
Az elidegenítési költségekkel csökkentett valós érték különböző értékelési módszerek segítségével kerül meghatározásra. Ilyen módszer például egy közelmúltbeli piaci tranzakcióból származó tapasztalatok felhasználása, egyéb, lényegüket tekintve nagyon hasonló instrumentumokra való utalás, diszkontált cash-flow elemzés, illetve az opciós értékelési modell, ahol a piaci tényezők szerepét maximálisan, míg a lehetséges cégspecifikus tényezőket a lehető legkisebb mértékig vesszük figyelembe. Ha az FVLCD meghaladja a CGU könyv szerinti értékét, addig az eszközre vagy CGU-ra vonatkozóan nem kerül értékvesztés elszámolásra és nem szükséges kiszámolni az eszközök használati értékét. A tárgyi eszközök értékvesztése az Eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban az Értékcsökkenési leírás soron kerül elszámolásra.
71
9.2 Tárgyi eszközök a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban

Telek és | Távközlési |  |
épületek | eszközök | Egyéb | Összesen

2022. január 1. |  |  |  |
Bruttó érték.................................................................................. | 135 605 | 1 149 359 | 89 446 | 1 374 410
Halmozott értékcsökkenés ....................................................... | (66 658) | (793 985) | (76 174) | (936 817)
Nettó érték .......................................................................... | 68 947 | 355 374 | 13 272 | 437 593
Ebből értékesítésre kijelölt eszközök ...................................... | (133) | (17) | (11) | (161)
| 68 814 | 355 357 | 13 261 | 437 432

Nettó érték – 2022. január 1. .................................................. | 68 947 | 355 374 | 13 272 | 437 593
Beruházás ..................................................................................... | 1 040 | 91 757 | 2 740 | 95 537
Akvizíció miatti növekedés ....................................................... | 6 | 422 | 37 | 465
Értékesített leányvállalati miatti csökkenés ......................... | (23) | (1 573) | (49) | (1 645)

Helyreállítási kötelezettség felülvizsgálata miatti

értékváltozás ............................................................................... | 516 | - | - | 516
Kivezetés ...................................................................................... | (151) | (558) | (252) | (961)
Tárgyévi értékcsökkenés .......................................................... | (4 104) | (60 074) | (5 046) | (69 224)
Átsorolás ...................................................................................... | (70) | 7 292 | 409 | 7 631
Átváltási különbözet .................................................................. | 1 436 | 4 133 | 229 | 5 798
Nettó érték – 2022. december 31. .................................... | 67 597 | 396 773 | 11 340 | 475 710

2022. december 31. |  |  |  |
Bruttó érték.................................................................................. | 138 719 | 1 209 659 | 85 630 | 1 434 008
Halmozott értékcsökkenés ....................................................... | (71 122) | (812 886) | (74 290) | (958 298)
Nettó érték .......................................................................... | 67 597 | 396 773 | 11 340 | 475 710
Ebből értékesítésre kijelölt eszközök ...................................... | - | (2) | - | (2)
| 67 597 | 396 771 | 11 340 | 475 708

Nettó érték – 2023. január 1. .................................................. | 67 597 | 396 771 | 11 340 | 475 708
Beruházás ..................................................................................... | 1 903 | 66 439 | 5 014 | 73 356
Akvizíció miatti növekedés ....................................................... | - | - | - | -
Értékesített leányvállalati miatti csökkenés ......................... | - | - | - | -

Helyreállítási kötelezettség felülvizsgálata miatti

értékváltozás ............................................................................... | 508 | - | - | 508
Kivezetés ...................................................................................... | (146) | (689) | (151) | (986)
Tárgyévi értékcsökkenés .......................................................... | (4 183) | (60 294) | (4 745) | (69 222)
Átsorolás ...................................................................................... | (185) | 587 | 884 | 1 286
Átváltási különbözet .................................................................. | (781) | (2 516) | (115) | (3 412)
Nettó érték – 2023. december 31. .................................... | 64 713 | 400 298 | 12 227 | 477 238

2023. december 31. |  |  |  |
Bruttó érték.................................................................................. | 139 033 | 1 189 416 | 87 242 | 1 415 691
Halmozott értékcsökkenés ....................................................... | (74 320) | (789 118) | (75 015) | (938 453)
Nettó érték .......................................................................... | 64 713 | 400 298 | 12 227 | 477 238
Ebből értékesítésre kijelölt eszközök ...................................... | (252) | (94) | - | (346)
| 64 461 | 400 204 | 12 227 | 476 892

A fenti tábla tartalmazza azokat a tárgyi eszközöket, amelyek operatív lízingbe vannak adva, további információ a 17.3 megjegyzésben található.
72
A használatijog-eszközök mögöttes eszköz kategóriái szerinti bontást az alábbi táblázat mutatja. További információk a 17.

megjegyzésben. |  |  |  |
| Telek és | Távközlési |  |
| épületek | eszközök | Egyéb | Összesen

2022. január 1. |  |  |  |
Bruttó érték.................................................................................. | 111 290 | 50 855 | 8 732 | 170 877
Halmozott értékcsökkenés ....................................................... | (33 873) | (10 548) | (4 101) | (48 522)
Nettó érték .......................................................................... | 77 417 | 40 307 | 4 631 | 122 355

Nettó érték – 2022.01.01. ....................................................... | 77 417 | 40 307 | 4 631 | 122 355
Beruházás ..................................................................................... | 10 256 | 14 261 | 5 644 | 30 161
Kivezetés ...................................................................................... | (873) | (228) | (140) | (1 241)
Tárgyévi értékcsökkenés .......................................................... | (12 674) | (4 925) | (2 720) | (20 319)
Átsorolás ...................................................................................... | (609) | (7 022) | - | (7 631)
Átváltási különbözet .................................................................. | 292 | 75 | 47 | 414
Nettó érték – 2022.12.31. ................................................. | 73 809 | 42 468 | 7 462 | 123 739

2022. december 31. |  |  |  |
Bruttó érték.................................................................................. | 118 617 | 55 861 | 12 803 | 187 281
Halmozott értékcsökkenés ....................................................... | (44 808) | (13 393) | (5 341) | (63 542)
Nettó érték .......................................................................... | 73 809 | 42 468 | 7 462 | 123 739

Nettó érték – 2023. január 1. .................................................. | 73 809 | 42 468 | 7 462 | 123 739
Beruházás ..................................................................................... | 10 543 | 11 446 | 1 100 | 23 089
Kivezetés ...................................................................................... | (725) | (154) | (170) | (1 049)
Tárgyévi értékcsökkenés .......................................................... | (13 969) | (5 231) | (3 059) | (22 259)
Átsorolás ...................................................................................... | - | (1 286) | - | (1 286)
Átváltási különbözet .................................................................. | (155) | (93) | (26) | (274)
Nettó érték – 2023. december 31. .................................... | 69 503 | 47 150 | 5 307 | 121 960

2023. december 31. |  |  |  |
Bruttó érték.................................................................................. | 127 204 | 64 908 | 11 939 | 204 051
Halmozott értékcsökkenés ....................................................... | (57 701) | (17 758) | (6 632) | (82 091)
Nettó érték .......................................................................... | 69 503 | 47 150 | 5 307 | 121 960

A tárgyi eszközök 2023. december 31-i záróegyenlege 45 306 millió forint értékben (2022: 63 095 millió forint) tartalmaz befejezetlen beruházásokat. A fenti táblában a befejezetlen beruházás abban a kategóriában szerepel, amelyben az eszköz üzembe helyezése várható. Az Átváltási különbözet sor tartalmazza a Csoport külföldi leányvállalatainak konszolidációjakor keletkező árfolyamkülönbözet hatását. Az Akvizíciók miatti növekedés sor tartalmazza a Magyar Telekom Nyrt. által megvásárolt cégek és üzletágak eszközeinek valós vagy könyv szerinti értékét a felvásárláskor. Az előzetes és végleges vételár-allokáció különbsége is erre a sorra kerül. A Helyreállítási kötelezettség felülvizsgálata miatti értékváltozás sor tartalmazza az eszköz miatt felmerülő helyreállítási kötelezettség változását, mellyel a könyv szerinti értéket módosítjuk egy céltartalékkal szemben. További információk a 13.2.4 megjegyzésben találhatók. A Csoport sem 2022-ben, sem 2023-ban nem számolt el jelentős értékvesztést. A Csoport tárgyi eszközei nem szolgáltak hitelek és egyéb kölcsönök fedezeteként, illetve nincsenek biztosítékkal terhelve sem 2022, sem 2023. december 31-én.
73
9.3 Hasznos élettartam felülvizsgálata A Csoport tárgyi eszközei hasznos élettartamának (és maradványértékeinek) stratégiai irányokon és elfogadott éves beruházási terveken alapuló 2023. évi felülvizsgálata számos eszköz hasznos élettartamát érintette. Az élettartam- változás következtében az értékcsökkenés eredeti trendje az alábbiak szerint módosult. 2023 2024 2025 2026 2026 után Értékcsökkenés költségben bekövetkező növekedés / (csökkenés) .................................................................................. 364 (1 469) 535 536 34 A Társaság tárgyi eszközei hasznos élettartamának (és maradványértékeinek) stratégiai irányokon és elfogadott éves beruházási terveken alapuló 2022. évi felülvizsgálata számos eszköz hasznos élettartam változtatását jelentette. Az élettartam-változás következtében az értékcsökkenés eredeti trendje az alábbiak szerint módosult. 2022 2023 2024 2025 2025 után Értékcsökkenés költségben bekövetkező növekedés / (csökkenés) .................................................................................. 1 036 (1 520) 447 292 (255)
74
10 IMMATERIÁLIS JAVAK
10.1 Immateriális javak – számviteli politikák Az immateriális javakat a bekerülési értékük halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett értékén tartjuk nyilván. A vásárolt számítógépes szoftvereket a beszerzéshez és üzembe helyezéshez kapcsolódó költségek alapján meghatározott értéken aktiváljuk. A számítógépes szoftverek fejlesztésével és karbantartásával kapcsolatos költségeket felmerüléskor általában költségként számoljuk el. A Csoport által ellenőrzött beazonosítható és egyedi számítógépes szoftverek kifejlesztésével kapcsolatos közvetlen költségek, amelyek valószínűleg egy éven túlmenő és a bekerülési költségeket meghaladó hasznot hoznak, az immateriális javak között kerülnek elszámolásra. A közvetlen költségek közé tartoznak a szoftverfejlesztés személyi jellegű költségei, valamint a hitelezési költségek és a közvetett költségek arányos része. Az eszközként aktivált számítógépes szoftverek jellemzően megvásárolt elemeket tartalmaznak és csak kisebb mértékben aktivált saját költségeket, így ezeket nem tekintjük saját fejlesztésű szoftvernek. A teljes mértékben saját erőforrással előállított szoftverek az összes szoftver elhanyagolhatóan kis részét teszik ki, így nincsenek elkülönítetten bemutatva.
A hosszú távú frekvenciahasználati licencek beszerzésével kapcsolatos költségeket aktiváljuk, amikor a Társaság a licenc alapján jogot szerez arra, hogy díjat vethessen ki a szolgáltatás igénybe vevőire. A frekvenciahasználat jövőbeli éves díjainak jelenértékét az esetben aktiváljuk, ha ezek megbízhatóan becsülhetők, különben Egyéb működési költségként számoljuk el abban az évben, amelyre a befizetési kötelezettség vonatkozik. A koncessziós jogok és licencek hasznos élettartama a vonatkozó megállapodások feltételei szerint van meghatározva, és lineáris módszer szerinti értékcsökkenést számolunk el rájuk a frekvenciahasználat kezdetétől az eredeti koncessziós jog, illetve a licenc lejártáig.
Az immateriális javak értékcsökkenése lineáris módszer szerint kerül elszámolásra. Az eszközök beszerzési értékét a használatbavétel időpontjától kezdődően az eszközök hasznos élettartama alatt írjuk le. A Csoport a goodwill kivételével nem rendelkezik jelentős értékű, határozatlan élettartamú immateriális javakkal. Az amortizációs költség az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás Értékcsökkenési leírás során kerül kimutatásra. A pontosan egy éves hasznos élettartamú immateriális javakat akkor és csak akkor lehet eszközként elszámolni, ha azt a hasznos élettartam kezdete előtt szerezték be (azaz a beszerzés a licencidőszak kezdete előtt történt). A Magyar Telekom a hasznos élettartamokat és maradványértékeket az aktuális fejlesztési tervek és technológiai fejlődés figyelembevételével évente felülvizsgálja. A hasznos élettartam legfrissebb felülvizsgálata által érintett eszközcsoportokat a 10.3 megjegyzés részletezi. A rendszeres felülvizsgálat mellett az adott év során meghozott beruházási döntések eredményeképp is módosulhat az eszközök hasznos élettartama.
Az immateriális javak értékcsökkenését (a goodwill kivételével) azok hasznos élettartama alatt, az alábbiak szerint számoljuk el. Év Szoftverek .................................................................................................................................................... 1–24 Koncessziók és licencek ............................................................................................................................ 3–25 Egyéb immateriális javak .......................................................................................................................... 3–10
Ha egy eszköz egyaránt viseli a tárgyi eszközök és immateriális javak jellemzőit, el kell dönteni, hogy az IAS 16 – Tárgyi eszközök vagy az IAS 38 – Immateriális javak szabályai szerint járunk el. A menedzsment által jelentősebbnek ítélt jellemzők határozzák meg az eszközök besorolását.
Minden olyan esetben, amikor bizonyos események vagy a körülmények megváltozása arra utal, hogy az immateriális javak könyv szerinti értéke valószínűleg nem térül meg, megvizsgáljuk, hogy bekövetkezett-e értékvesztés. Az értékvesztés mértéke az eszköz könyv szerinti értéke és megtérülő értéke közötti különbség. A megtérülő érték az eszköz elidegenítési költségekkel csökkentett valós értéke (FVLCD) és használati értéke közül a magasabb. A befektetett eszközök értékvesztésének vizsgálatához az eszközöket azon a legalacsonyabb szinten csoportosítjuk, amelyhez önállóan beazonosítható cash-flow rendelhető (pénzbevételt generáló egységek – CGU-k). A Csoport egyedi immateriális javainak megtérülő értéke az esetek többségében nem határozható meg, mivel az egyedi eszközök nem generálnak cash-flow-t. Így a Csoport az egyedi eszközöket CGU-khoz rendeli, majd a valós értéket CGU- szinten határozza meg. A más eszközöktől vagy eszközök csoportjától független, pénzbevételt nem generáló jellemzőkkel rendelkező társasági vagyonelemeket az értékvesztés vizsgálatakor szintén a CGU-khoz rendeljük.
75
A goodwill a halmozott értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken szerepel a könyvekben. A goodwillre elszámolt értékvesztés nem fordítható vissza. Egy befektetés vagy üzletág értékesítésének nyeresége vagy vesztesége tartalmazza az eladott befektetéshez vagy üzletághoz allokált goodwill könyv szerinti értékét is. A Magyar Telekom a goodwill tekintetében évente – vagy ha a körülmények megkívánják, gyakrabban – végez vizsgálatot, hogy bekövetkezett-e értékvesztés. Az értékvesztés vizsgálatakor a Magyar Telekom a goodwillt CGU-khoz rendeli, amely a működési szegmensek szintjén került meghatározásra. További információ a 3.2 megjegyzésben. A működési szegmensek állhatnak egyértelműen egy társaságból, a társaságok egy csoportjából, illetve egy vagy több társaság bizonyos részéből is. A működési szegmensek megtérülő értékét a Csoport az elidegenítési költségekkel csökkentett valós értéke alapján, értékelési módszerek segítségével határozza meg. Ilyen módszer például egy közelmúltbeli piaci tranzakcióból származó tapasztalatok felhasználása, egyéb, lényegüket tekintve nagyon hasonló instrumentumokra való utalás, diszkontált cash- flow elemzés, illetve az opciós értékelési modell, ahol a piaci tényezők szerepét maximálisan, míg a lehetséges cégspecifikus tényezőket a lehető legkisebb mértékig vesszük figyelembe. Az ilyen módon meghatározott valós értékek jelentik a működési szegmensekhez rendelt goodwill értékvesztés- vizsgálatának kiindulási pontját. Amíg az elidegenítési költségekkel csökkentett valós érték meghaladja a CGU könyv szerinti értékét, addig a CGU-ra vonatkozóan nem kerül értékvesztés elszámolásra és nem szükséges kiszámolni az eszközök használati értékét. A használati értéke megállapítása csak abban az esetben szükséges, ha az elidegenítési költségekkel csökkentett valós érték nem haladja meg a működési szegment könyv szerinti értékét. Amennyiben a megtérülő érték alacsonyabb a működési szegmens könyv szerinti értékénél, a goodwillre értékvesztést kell elszámolni.
Az immateriális javak értékvesztése az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban az Értékcsökkenési leírás soron kerül elszámolásra.
76
10.2 Immateriális javak a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban

Goodwill | Koncessziók | Szoftver | Egyéb | Összesen
és licencek

2022. január 1. |  |  |  |  |
Bruttó érték.................................................................... | 212 513 | 354 334 | 343 761 | 35 257 | 945 865
Halmozott értékcsökkenés ......................................... | - | (106 618) | (260 512) | (20 073) | (387 203)
Nettó érték .............................................................. | 212 513 | 247 716 | 83 249 | 15 184 | 558 662

Nettó érték – 2022. január 1. .................................... | 212 513 | 247 716 | 83 249 | 15 184 | 558 662
Beruházás ....................................................................... | - | 3 491 | 20 567 | 9 634 | 33 692
Akvizíció miatti növekedés ......................................... | 266 | - | - | 868 | 1 134
Értékesített leányvállalat miatti csökkenés ............ | (66) | - | 43 | - | (23)
Kivezetés ........................................................................ | - | - | (967) | (3) | (970)
Tárgyévi értékcsökkenés ............................................ | - | (17 326) | (24 705) | (7 194) | (49 225)
Átsorolás ........................................................................ | - | (438) | 472 | (34) | -
Átváltási különbözet .................................................... | - | 381 | 674 | 573 | 1 628
Nettó érték – 2022. december 31. ........................ | 212 713 | 233 824 | 79 333 | 19 028 | 544 898

2022. december 31. |  |  |  |  |
Bruttó érték ................................................................... | 212 713 | 277 681 | 342 238 | 42 378 | 875 010
Halmozott értékcsökkenés ......................................... | - | (43 857) | (262 905) | (23 350) | (330 112)
Nettó érték ............................................................. | 212 713 | 233 824 | 79 333 | 19 028 | 544 898

Nettó érték – 2023. január 1. .................................... | 212 713 | 233 824 | 79 333 | 19 028 | 544 898
Beruházás ....................................................................... | - | 586 | 24 384 | 6 866 | 31 836
Akvizíció miatti növekedés ......................................... | - | - | - | - | -
Értékesített leányvállalat miatti csökkenés ............ | - | - | - | - | -
Kivezetés ........................................................................ | - | - | (597) | (4) | (601)
Tárgyévi értékcsökkenés ............................................ | - | (16 614) | (24 088) | (6 985) | (47 687)
Átsorolás ........................................................................ | - | - | - | - | -
Átváltási különbözet .................................................... | - | (303) | (360) | (411) | (1 074)
Nettó érték – 2023. december 31. ........................ | 212 713 | 217 493 | 78 672 | 18 494 | 527 372

2023. december 31. |  |  |  |  |
Bruttó érték.................................................................... | 212 713 | 277 626 | 350 186 | 45 678 | 886 203
Halmozott értékcsökkenés ......................................... | - | (60 133) | (271 514) | (27 184) | (358 831)
Nettó érték .............................................................. | 212 713 | 217 493 | 78 672 | 18 494 | 527 372

Az Akvizíció miatti növekedés soron a Magyar Telekom által az adott évben megszerzett cégek és üzletágak eszközeinek valós értéke és az akvizíción keletkezett goodwill kerül kimutatásra. Az előzetes és végleges vételár-allokáció különbsége is erre a sorra kerül. Az Átváltási különbözet sor tartalmazza a Csoport külföldi leányvállalatainak konszolidációjakor keletkező árfolyamkülönbözet hatását. A Beruházás sor az általános üzletmenet során a tárgyévben végrehajtott beruházások miatti növekedést mutatja. A koncessziók és licencek könyv szerinti értéke a megvásárolt frekvenciák értékét mutatja, amely bekerüléskoraz egyszeri frekvencia-díjat és az éves frekvenciadíjak jelentértékét tartalmazza. A frekvenciák hasznos élettartama és a jelenérték kalkulációja a frekvenciák használati jogának időtartamán alapul. További információkat a 4.4.4.1, 10.5, 28 és 34.2 megjegyzések tartalmaznak.
Az immateriális javak amortizációs költsége, illetve azok értékvesztése (beleértve a goodwillét is) az Eredményre vonatkozó kimutatásban az Értékcsökkenési leírás és amortizáció során kerül elszámolásra.
A Csoport immateriális javai sem 2022., sem 2023. december 31-én nem szolgáltak biztosítékul, illetve hitelek vagy kölcsönök fedezeteként.
77
10.3 Hasznos élettartam Az immateriális javak hasznos élettartamának stratégiai irányokon és elfogadott éves beruházási terveken alapuló felülvizsgálata 2023-ban és 2022-ben számos eszköz -elsősorban szoftverek - élettartam változását jelentette. Az élettartam-változás következtében az értékcsökkenés eredeti trendje az alábbiak szerint módosult. 2023-as felülvizsgálat hatása 2023 2024 2025 2026 2026 után Értékcsökkenés költségben bekövetkező (csökkenés) / növekedés .................................................................................... (468) (1 709) (773) 17 2 933 2022-es felülvizsgálat hatása 2022 2023 2024 2025 2025 után Értékcsökkenés költségben bekövetkező (csökkenés) / növekedés .................................................................................... (2 562) (115) 724 622 1 330
10.4 Goodwill A goodwill értékvesztés-vizsgálatához a goodwill teljes összegét hozzárendeltük a Csoport működési szegmenseihez, és a működési szegmensek megtérülő értékeit elidegenítési költséggel csökkentett valós értékek alapján, a valós érték kalkulációhoz használt 3. szintű (4.5.1 megjegyzés) inputokkal határoztuk meg. Az alábbi táblázatban közzétett megtérülő értékeket a működési szegmensek nettó adósságállománya (5.2 megjegyzés) nélkül mutatjuk be, mivel ezeket nem allokáljuk a szegmensekhez. További részletek a 3.2 és 10.1 megjegyzésekben.

| 2022.12.31. |  |  | 2023.12.31. |
| Működési |  |  | Működési |
Goodwill | szegmens könyv | Működési | Goodwill | szegmens könyv | Működési
könyv | szerinti értéke | szegmens | könyv | szerinti értéke | szegmens
szerinti | (goodwillel | megtérülő | szerinti | (goodwillel | megtérülő
értéke | együtt) | értéke | értéke | együtt) | értéke

MT-Magyarország ....... | 192 514 | 1 052 686 | 1 368 990 | 192 514 | 1 063 601 | 2 486 970
Észak-Macedónia ......... | 20 199 | 142 200 | 183 863 | 20 199 | 137 119 | 201 401
Összesen ..................... | 212 713 | 1 194 886 | 1 552 853 | 212 713 | 1 200 720 | 2 688 371

A Csoport minden pénzügyi év utolsó negyedévében értékvesztés-vizsgálatot végez a goodwillre vonatkozóan, míg negyedévente egyszerűsített értékvesztés-vizsgálatot végez. A 2022-ben és 2023-ban lefolytatott értékvesztés-vizsgálat megállapította, hogy értékvesztés elszámolására nem volt szükség.
78
10.5 Jelentős egyedi egyéb immateriális javak A Csoport legjelentősebb egyedi egyéb immateriális javai a mobil licencek. A jelentős licencek könyv szerinti értékét és hátralévő hasznos élettartamát az alábbi táblázat tartalmazza. További információk ezekről az eszközökről az 34. megjegyzésben.

2022.12.31. | 2023.12.31.
| Hátralévő |  | Hátralévő
| hasznos |  | hasznos
Könyv szerinti | élettartam | Könyv | élettartam
érték | (év) | szerinti érték | (év)

Magyarország |  |  |  |
700 MHz ...................................................................................... | 36 340 | 17 | 34 234 | 16
800 MHz ...................................................................................... | 25 266 | 11 | 23 069 | 10
900 MHz ...................................................................................... | 37 047 | 11-20 | 35 034 | 10-19
1800 MHz .................................................................................... | 63 845 | 11-20 | 59 894 | 10-19
2100 MHz .................................................................................... | 26 019 | 4-17 | 22 991 | 3-16
2600 MHz .................................................................................... | 11 370 | 11 | 10 381 | 10
26 GHz.......................................................................................... | 145 | 1-4 | 48 | 3
32 GHz.......................................................................................... | - | - | 563 | 14
3600 MHz .................................................................................... | 26 905 | 17 | 25 346 | 16
Macedónia |  |  |  |
100 MHz ...................................................................................... | 1 126 | 15 | 1 002 | 14
700 MHz ...................................................................................... | 2 038 | 15 | 1 813 | 14
800 MHz/1800 MHz ................................................................. | 2 253 | 11 | 1 955 | 10
1800 MHz ................................................................................... | 25 | 6 | 20 | 5
2100 MHz ................................................................................... | 1 248 | 5-6 | 991 | 4-5
Egyéb ...................................................................................... | 197 | 4 | 152 | 3
Koncessziók és licencek összesen......................................... | 233 824 |  | 217 493 |

79
11 BEFEKTETÉSEK TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOKBAN ÉS KÖZÖS MEGÁLLAPODÁSOKBAN
11.1 Társult vállalkozások és közös megállapodások – számviteli politikák Társult vállalkozásnak tekintjük azokat a vállalatokat, amelyek felett a Csoport jelentős befolyással bír, viszont nem irányít; ez jellemzően 20-50%-os tulajdont jelent. Közös megállapodásnak tekintjük azokat a szerződésen alapuló kötelmeket, amelyek két vagy több félnek közös kontrollt biztosítanak, valamint a megállapodás szempontjából lényeges kérdésekben a kontrollt gyakorlók konszenzussal döntenek. Ha a felek a közös megállapodás nettó eszközeiben érdekeltek, közös vállalkozásnak nevezzük. Abban az esetben, ha a felek a közös szerveződés egyes kontrollált eszközei és fennálló kötelezettségei kapcsán gyakorolnak jogokat és tartoznak felelősséggel, közös tevékenységnek nevezzük. A társult és közös vállalkozások az equity módszerrel kerülnek könyvelésre, és bekerülési értéken kerülnek a könyvekbe. A Csoport társult és közös vállalkozásokban lévő részesedése tartalmazza a beszerzéskor meghatározott goodwill értékét, csökkentve az esetleges értékvesztések halmozott értékével. A Csoport társult és közös vállalkozásainak akvizíció utáni nyereségéből, illetve veszteségéből való részesedése az éves eredményben kerül elismerésre (Részesedés társult és közös vállalkozások eredményéből). Az akvizíció utáni mozgások halmozott értéke a befektetés könyv szerinti értékével szemben kerül elszámolásra. Ha a Csoport társult vagy közös vállalkozásának veszteségéből való részesedése eléri vagy meghaladja a részesedés értékét, a Csoport csak abban az esetben ismer el a részesedés értékét meghaladó veszteséget, ha jogi vagy vélelmezett kötelezettséget vállalt, vagy kifizetéseket eszközölt a társult vagy közös vállalkozás nevében. A Csoport és társult vagy közös vállalkozása közötti tranzakciók nem realizált nyeresége a társult, illetve közös vállalkozásban levő részesedés mértékéig kiszűrésre kerül. A társult és közös vállalkozások számviteli politikája szükség esetén módosításra került a Csoporton belüli egységes számviteli politika biztosítása érdekében. Közös tevékenység esetében a megállapodáshoz rendelhető kontrollált eszközök, kötelezettségek, a közös tevékenység által realizált hozamok közös tevékenységre jutó része, a hozamok és ráfordítások megfelelő hányada felvételre kerülnek.
11.2 Társult vállalkozások A Csoportnak 2022. és 2023. december 31-én nem volt jelentős társult vállalkozása. A Csoportnak sem 2022., sem 2023. december 31-én nem állt fenn társult vállalkozással szemben függő kötelezettsége vagy elkötelezettsége.
11.3 Közös vezetésű vállalkozások A Csoportnak sem 2022. sem 2023. december 31-én nem volt közös vezetésű vállalkozása.
11.4 Közös tevékenységek 2015-ben a Társaság és a Yettel Magyarország (korábban: Telenor Magyarország) megállapodott, hogy közösen üzemelteti és fejleszti 800 MHz-es 4G mobilhálózatát Budapest kivételével az egész országban. A megállapodás elsődleges célja a 4G mobilinternet lefedettség kiépítésének felgyorsítása a vidéki régiókban és a nagyobb sávszélesség biztosítása a 4G ügyfelek számára a 2014-ben a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatósággal (NMHH) kötött 800 MHz-es licencszerződés által előírt kötelezettségekkel összhangban. A megállapodás értelmében a Yettel Magyarország Nyugat- Magyarországon, a Magyar Telekom pedig az ország keleti régiójában üzemeltet bázisállomásokat. A megállapodást a Társaság közös tevékenységnek minősíti, mivel a stratégiai döntéseket a Magyar Telekom és a Yettel közösen hozza meg, és nincs külön gazdálkodó egység a megegyezés működtetésének ellenőrzésére. A megállapodásban szereplő eszközökön túl a Társaság nem oszt meg felelősséget a kötelezettségekért, hozamokat és a nyereségeket. Emiatt a megállapodással összefüggésben csak a Társaság által tulajdonolt eszközök kerülnek bemutatásra, további, a partner által tulajdonolt eszközök, kötelezettségek, bevételek és ráfordítások bemutatása nem szükséges. A Magyar Telekom által a Yettel felé és a Yettel által a Magyar Telekom felé felszámolt díjak majdnem megegyeznek, és nettó módon kerülnek pénzügyileg rendezésre és bruttó módon kerültnek bemutatásra az eredményre vonatkozó kimutatásban, és az ebből származó hatás nem jelentős. Amennyiben bármelyik fél kezdeményezné a szerződés felbontását, az ügyfelek további folyamatos kiszolgálása érdekében a Társaságnak pótlólagos beruházási kötelezettségei keletkezhetnek. Ennek valószínűségét a Vezetőség jelenleg távolinak ítéli meg.
80
12 EGYÉB ESZKÖZÖK Az egyéb eszközök között jellemzően a nem pénzügyi instrumentumnak nyilvánított rövid és hosszú lejáratú követelések vannak bemutatva.
12.1 Egyéb forgóeszközök 2022.12.31. 2023.12.31. Aktív időbeli elhatárolások ........................................................................................................ 10 042 7 623 Egyéb adókövetelés .................................................................................................................... 718 640 Egyéb ............................................................................................................................................. 265 192 Összesen .......................................................................................................................... 11 025 8 455
12.2 Egyéb befektetett eszközök 2022.12.31. 2023.12.31. Vevői szerződések megkötésével kapcsolatban felmerült költségekből származó megjelenített eszközök (3.4, 18.1.1 és 18.4 megjegyzések) .............................................. 7 402 7 437 Vevői szerződések megkötésével kapcsolatban felmerült költségekre a beszámolási időszakban megjelenített amortizáció (3.4, 18.1.1 és 18.4 megjegyzések) .................... - 1 712 Egyéb ............................................................................................................................................. 316 289 Összesen .......................................................................................................................... 7 718 9 438
13 CÉLTARTALÉKOK 13.1 Céltartalékok – számviteli politikák Céltartalék akkor kerül elszámolásra, ha a Magyar Telekomnak tényleges vagy vélelmezett kötelezettsége van valamely múltbeli eseményből kifolyólag (kivéve a jövőbeni teljesítést elváró szerződéseket), és valószínűsíthető, hogy a kötelezettség rendezése gazdasági értéket megtestesítő források kiáramlását igényli, valamint megbízhatóan meg lehet becsülni a kötelezettség összegét. A céltartalékok a meglévő kötelem kiegyenlítéséhez szükséges gazdasági hasznok kiáramlásának a mérlegfordulónapra vonatkozó legjobb becslés szerinti értékén kerülnek értékelésre A becsült érték a várható lehetséges kimenetelek súlyozott átlaga vagy a legvalószínűbb egyedi kimenetel. A 12 hónapon túl esedékes kötelezettségekre képzett céltartalékok általában jelenértéken kerülnek elszámolásra, és felhasználásig, illetve visszafordításig a kamatköltségekkel szemben halmozódnak fel. A céltartalékképzés miatti ráfordítások a Konszolidált eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás azon során kerülnek elszámolásra, amelyen a tényleges költség várhatóan fel fog merülni. Amennyiben egy céltartalék felhasználás nélkül feloldásra kerül, a feloldott céltartalékot jellemzően az eredményre vonatkozó kimutatás azon során forgatjuk vissza, amelyen eredetileg megképzésre került.
81
13.2 Céltartalékok a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban

|  | Egyéb | Munka- |  |  |  |
| Részvény | munka- | vállalókhoz |  | Eszköz |  |
Vég- | alapú | vállalókhoz | kapcsolódó | Jogi | helyreállítási |  |
kielégítés | kifizetések | kapcsolódó | összesen | ügyek | kötelezettség | Egyéb | Összesen

2022. január 1. .......................... | 702 | 2 799 | 660 | 4 161 | 1 713 | 8 597 | 1 610 | 16 081
Feloldás ....................................... | (114) | (129) | - | (243) | (20) | (12) | (1 358) | (1 633)
Képzés .......................................... | 1 502 | 1 687 | 547 | 3 736 | 299 | 516 | 715 | 5 266
Kamat .......................................... | - | (32) | - | (32) | 627 | 505 | - | 1 100
Átértékelési különbözet............ | - | 29 | 55 | 84 | 14 | (1) | - | 97
Felhasználás (kamatkompo- |  |  |  |  |  |  |  |
nenssel) ....................................... | (1 291) | (1 937) | (528) | (3 756) | (1 070) | (58) | (464) | (5 348)
2022. december 31. .............. | 799 | 2 417 | 734 | 3 950 | 1 563 | 9,547 | 503 | 15 563

Ebből rövid lejáratú rész ........... | 732 | 1 359 | 497 | 2 588 | 86 | 19 | 266 | 2 959
Ebből hosszú lejáratú rész........ | 67 | 1 058 | 237 | 1 362 | 1 477 | 9 528 | 237 | 12 604

2023. január 1. .......................... | 799 | 2 417 | 734 | 3 950 | 1 563 | 9 547 | 503 | 15 563
Feloldás ....................................... | (172) | (157) | (19) | (348) | (644) | (194) | (312) | (1 498)
Képzés .......................................... | 1 356 | 1 513 | 546 | 3 415 | 50 | 508 | 490 | 4 463
Kamat ........................................... | - | 18 | - | 18 | (688) | 766 | - | 96
Átértékelési különbözet............ | 3 | (24) | (32) | (53) | (4) | - | - | (57)
Felhasználás (kamatkompo- |  |  |  |  |  |  |  |
nenssel) ....................................... | (1 193) | (1 345) | (468) | (3 006) | (187) | (44) | (193) | (3 430)
2023. december 31. .............. | 793 | 2 422 | 761 | 3 976 | 90 | 10 583 | 488 | 15 137

Ebből rövid lejáratú rész ........... | 743 | 1 186 | 526 | 2 455 | 90 | 36 | 227 | 2 808
Ebből hosszú lejáratú rész........ | 50 | 1 236 | 235 | 1 521 | - | 10 547 | 261 | 12 329

A fenti táblázat Kamat sorain a diszkontált értéken bekerülő összegek diszkont lebontásának hatása, valamint az először megképzett céltartalék kamatkomponense jelenik meg, valamint céltartalék-feloldás esetén a kamat vagy diszkontlebontási komponens feloldása. Az elszámolt céltartalékokkal kapcsolatosan nem számítunk semmilyen kompenzációra, így nincs ezzel kapcsolatosan elszámolt eszköz a könyvekben.
13.2.1 Végkielégítés A 2023. december 31-i végkielégítésre képzett céltartalék elsősorban a rendelkezési állományú alkalmazottakhoz, és aktív munkavállalók elbocsátásához kapcsolódik a Magyar Telekom Nyrt. 2024. évi hatékonysági elvárásai miatt. A rendelkezési állományban lévő alkalmazottak jogi státuszuk szerint munkavállalók, akik bár már nem nyújtanak szolgáltatást a Társaság részére, csökkentett összegű kompenzációt kapnak, és a Társaság társadalombiztosítási járulékot fizet utánuk. Így a végkielégítést nem egy nagyobb összegben, hanem havi részletekben kapják az érintettek a szolgáltatásuk nyújtásának megszűnését követően. A 2022. december 31-i végkielégítésre képzett céltartalék elsősorban a rendelkezési állományú alkalmazottak, és az aktív munkavállalók elbocsátásához kapcsolódott a Magyar Telekom Nyrt. 2023. évi hatékonysági elvárásai miatt. 2023-ban 462 olyan munkavállalónak szűnt meg a munkaviszonya (2022-ben 491 főnek), akik számára elbocsátási költséget fizetett a Csoport. A céltartalék 2023. december 31-i egyenlege 100 munkavállalóhoz és rendelkezési állományba vonult alkalmazotthoz kapcsolódik (2022-ben 131 fő). A 2023 során végrehajtott létszámleépítéssel kapcsolatban 2 199 millió forint került kifizetésre (2022-ben 2 402 millió
forint).
82
13.2.2 Részvény alapú kifizetések A részvény alapú kifizetésekkel kapcsolatos részletek a 20.1.2 megjegyzésben olvashatóak.
13.2.3 Jogi ügyek A jogi ügyekre képzett céltartalékok összege főleg közigazgatási hatóságoknak, versenyhivatalnak, valamint korábbi munkavállalóknak és kereskedelmi partnereknek jogvita eredményeként várhatóan kifizetésre kerülő összegeket tartalmazza. Számos olyan jogvita van, melyekkel kapcsolatban céltartalék képzésére került sor, de ezek egyedileg nem jelentősek.
13.2.4 Helyreállítási kötelezettségre képzett céltartalék Az eszközök kapcsán fennálló helyreállítási kötelezettség elsősorban harmadik fél ingatlanán felépített távközlési szerkezetekből fakad. A Csoport minden évben felülvizsgálja a szükséges céltartalékokat. A felülvizsgálat során sem 2023- ban, sem 2022-ben nem következett be jelentős változás.
13.2.5 Egyéb céltartalékok Az Egyéb céltartalékok egyenlege a garanciális kötelezettségekre, hátrányos szerződésekre és további, egyenként kis összegű tételekre képzett céltartalékokat tartalmaz.
14 EGYÉB RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK 2022.12.31. 2023.12.31.

Egyéb adók és társadalombiztosítási kötelezettségek .............................. |  | 11 805 | 12 816
Bérek .................................................................................................................... |  | 8 198 | 7 722
Távközlési pótadó .............................................................................................. | (a) | 2 120 | 5 539
Elhatárolt bevételek és kapott előlegek........................................................ |  | 2 103 | 2 289
Eszközökhöz kapcsolódó támogatásokhoz fel nem használt előleg ........ |  | 5 | 21
Egyéb kötelezettségek ..................................................................................... |  | 124 | 47
Összesen ................................................................................................... |  | 24 355 | 28 434

(a) Magyarország kormánya 2022. június 4-én rendeletet hozott az egyes ágazatokat, köztük a távközlési szektort is terhelő új adóról (197/2022. (VI.4.) Korm. rendelet). További információk a 21.2-es megjegyzésben találhatók.
15 EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Az alábbi tábla tartalmazza az egyéb hosszú lejáratú kötelezettségeket: 2022.12.31. 2023.12.31. Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek .................................................................. 2 034 1 586 2020-ban a kötvények bekerülésekor a tranzakciós költségekkel (12 millió forint) csökkentett valós értéken (67 875 millió forint) kerültek megjelenítésre, mely módosult a kapott prémium értékével (2 948 millió forint), így a kötvény átlaghozama 1,26%. A kötvények a későbbi időszakokban az effektív kamatláb módszerével meghatározott amortizált bekerülési értéken szerepelnek az IFRS 9 szabályainak megfelelően. A kötvényekért kapott érték (tranzakciós költségek nélkül) és a visszafizetéskor esedékes érték közötti különbözet a kötvény lejárati ideje alatt az effektív kamatláb módszerével kerül elszámolásra a kamatköltségek között. További információkért lásd a 4.4.2 megjegyzést.
83
16 NEM IRÁNYÍTÓ RÉSZESEDÉSEK A Nem irányító részesedések a Makedonski Telekom (MKT) kisebbségi részvénytulajdonosainak részesedését tartalmazza. MKT Egyéb Összesen 2022. január 1. .............................................................................................. 41 172 (1 092) 40 080 Deklarált osztalék .......................................................................................... (4 492) - (4 492) Teljes átfogó eredmény ............................................................................... 7 449 - 7 449 2022. december 31. ............................................................................ 44 129 (1 092) 43 037 Deklarált osztalék .......................................................................................... (4 474) - (4 474) Teljes átfogó eredmény ............................................................................... 3 639 - 3 639 2023. december 31. ............................................................................ 43 294 (1 092) 42 202 16.1 Összesített pénzügyi információk a jelentős Nem irányító részesedésekkel rendelkező leányvállalatokról Az alábbi táblázatok a csoporton belüli kiszűrések előtti összegeket mutatják be. a) Összesített mérlegek

MKT |
2022.12.31. | 2023.12.31

Forgóeszközök ......................................................................................................... 29 551 30 858 Rövid lejáratú kötelezettségek ............................................................................. (25 884) (24 022) Befektetett eszközök .............................................................................................. 123 981 117 766 Hosszú lejáratú kötelezettségek .......................................................................... (5 272) (4 242) Nettó eszközállomány.................................................................................. 122 376 120 360 b) Összesített eredménykimutatások

| MKT |
2022 |  | 2023

Bevételek .................................................................................................................. 75 329 74 117 Adózás előtti eredmény ......................................................................................... 10 765 14 187 Adózott eredmény ........................................................................................ 9 458 12 539
84
c) Összesített cash-flow kimutatások MKT 2022.12.31. 2023.12.31. Üzleti tevékenységből származó nettó cash-flow................................................ 27 494 29 715 Befektetési tevékenységből származó nettó cash-flow ..................................... (16 312) (12 631) Irányító részesedésnek fizetett osztalék/ tőkeleszállítás ................................... (5 868) (5 851) Nem irányító részesedésnek fizetett osztalék/ tőkeleszállítás .......................... (4 492) (4 474) Egyéb pénzügyi tevékenységből származó cash-flow ........................................ (4 288) (4 562) Pénzügyi tevékenységre fordított nettó cash-flow ....................................... (14 648) (14 887)
16.2 Nem irányító tulajdonosokkal bonyolított ügyletek A Nem irányító tulajdonosokkal sem 2023-ban, sem 2022-ben nem volt jelentős tranzakció az osztalékfizetésen kívül. A Csoportban jelentős Nem irányító részesedéssel csak az Észak-Macedón Köztársaság rendelkezik, az MKT részvényei által. A Magyar Telekom és az MKT üzleti tevékenysége során nem bonyolított egyedileg jelentős ügyletet sem a 2022-es, sem a 2023-es pénzügyi év során sem az Észak-macedón Köztársaság által ellenőrzött, sem az Észak-Macedón Köztársaság jelentős befolyása alatt álló társasággal.
85
17 LÍZINGEK 17.1 Lízingek – számviteli politikák Egy szerződés akkor lízingszerződés (vagy tartalmaz lízinget), ha a szerződés értelmében egy mögöttes eszköz használatának irányítási jogát biztosítja adott időszakra, ellenérték fejében. Megjelenítési kivételek Rövidtávú lízingek, kisértékű eszközök lízingje Az IFRS 16 tartalmaz a lízingbevevők számára megjelenítési kivételeket rövidtávú lízingek és kisértékű eszközök lízingjei esetében, és ezekre alternatív követelményeket határoz meg. ▪ A Csoport döntése szerint, a rövid távú megjelenítési kivételeket nem alkalmazza a lízingszerződésekre, kivéve a kisebb és kevésbé fontos lízingmegállapodásokat, melyeknél a lízingidőszak egy hónap vagy annál rövidebb. Az ilyen, nagyon rövid távú lízingek és az ezekhez kapcsolódó eszközkategóriák költségként történő elszámolása felmerülésükkor történik, és nem kapcsolódik hozzájuk számszerűsített bemutatási kötelezettség. ▪ A Csoport döntése szerint, nem alkalmazza ezt a gyakorlati könnyítést a kis értékű tételekkel kapcsolatban. Ezért ezeket az IFRS 16 értelmében, lízingszerződésként kell elszámolni, értékelni és közzétenni. Lízing futamideje A lízing futamidejének kezdőnapkori állapotra történő becslése arra az időszakra vonatkozik, ameddig a Csoport az eredetileg megállapodott feltételek mellett, ésszerű bizonyossággal fenntartja a szerződést. Az induláskori lízingidőszak megállapítása a lízing kezdőnapján történik. A lízingidőszak meghatározásánál, kétség esetén mindig a lehető legrövidebb észszerű, indokolható lízingidőszakot kell alkalmazni. A lízingidőszak megállapítása lényegében vezetői döntés kérdése, és a Csoport általában eszközcsoport szintű becsléseket vagy feltételezéseket használ (különösen opciók és határozatlan idejű megállapodások tekintetében). A lízing induló dátuma az a nap, amelyen a lízingbeadó egy meghatározott eszközt (pl. a lízing tárgyát képező ingatlant, gépeket vagy berendezéseket) a lízingbevevő rendelkezésére bocsájtja használat céljából. Az induló napon megkezdődik a lízing időszak és megtörténik a lízing kötelezettség és a használatijog-eszköz megjelenítése. Opciók - “Meglehetősen biztos feltételek” Annak megállapításához, hogy a lízingbevevő észszerűen biztos-e abban, hogy lehívja-e a lízing hosszabbítására vonatkozó opcióját vagy nem hívja le a lízing felmondására szóló opcióját, a lízingbevevők és lízingbeadók minden olyan lényeges tényt és körülményt figyelembe vesznek, melyek a lízingbevevő számára gazdasági érdekeltséget teremthetnek, és amelyek alapot szolgáltatnak arra, hogy lehívja a lízing hosszabbítási opciót vagy ne léptesse érvénybe a lízing felmondás opciót. Lízingfizetések A lízingfizetések olyan kifizetések, amelyeket a lízingbevevő a lízingbeadó felé teljesít, egy meghatározott eszköz használati jogának fejében, a lízingidőszak alatt. A Csoport döntése szerint alkalmazott gyakorlati megoldás az, hogy nem választja le a lízing komponenst a nem-lízing jellegű komponensektől a lízingbevevő oldalán (az adatközpontok és autóparkok kivételével). Ennek eredményeként, a lízing és nem-lízing komponenseket egységes lízing elemként veszik figyelembe. Az IFRS 16 szerinti megjelenítési és értékelési követelményekkel összhangban, a lízingkötelezettség kezdeti értékelése magában foglalja az indextől vagy rátától függő lízingfizetéseket, ilyenek pl. a fogyasztói árindex (CPI) vagy egy piaci kamatláb, mint például a Budapest Bankközi Forint Hitelkamatláb (BUBOR). Ezzel szemben azok a változó lízingdíjak, amelyek nem indexen vagy rátán alapulnak (pl. a mögöttes eszköz teljesítményéhez vagy használatához kapcsolódó változó lízingdíjak), és amelyek lényegükben nem fix kifizetések, nem képezik a lízingkifizetések részét, azok az eredményben kerülnek elszámolásra abban az időszakban, amikor az adott kifizetést kiváltó esemény vagy körülmény bekövetkezik.
86
A lízingkötelezettség újraértékelése Az IFRS 16 meghatározza, hogy mikor kell újraértékelni a lízingkötelezettséget. Fontos megjegyezni, hogy az IFRS 16 tekintetében, a lízingkötelezettség újraértékelése csak akkor történik meg, ha a változás már létező szerződéses kitételeken alapul, vagyis, amelyek már az indulás óta részét képezik a szerződésnek. A lízingbevevő akkor vizsgálja felül a lízingidőszakot, azaz, hogy ésszerű bizonyossággal lehívja-e a hosszabbítási opciót vagy nem alkalmazza a felmondás opciót, ha olyan, jelentős esemény történik vagy a körülmények olyan jelentős változása áll be, amelyek a lízingbevevő hatáskörébe tartoznak; és amelyek befolyásolják azt, hogy a lízingbevevő észszerűen biztosan lehív- e egy opciót, amely korábban nem szerepelt a lízingidőszak meghatározásában, illetve nem hív le egy olyan opciót, amely korábban szerepelt a lízingidőszak meghatározásában. Lízingmódosítások könyvelése A lízing módosításának definíciója a következő: “a lízing hatókörének (scope) vagy a lízing ellenértékének olyan változása, ami nem szerepelt az eredeti lízingfeltételek között (például egy vagy több mögöttes eszköz használati jogának hozzáadása vagy felmondása, vagy a szerződéses lízingidőszak meghosszabbítása, illetve rövidítése)”. A módosítás származhat csak az ellenérték változásából is. A módosítás hatálybalépésének napja az a dátum, amikor mindkét fél elfogadja a lízingmódosítást. A lízingbevevő a lízing módosítást különálló lízingként szerepelteti, amennyiben az alábbi két feltétel mindegyike teljesül: ▪ a módosítás bővíti a lízing scope-ját egy vagy több mögöttes eszköz használati jogának hozzáadásával, és ▪ a lízing ellenértéke emelkedik egy, a scope bővülés egyedi árának megfelelő, összeggel, illetve az egyedi ár bármilyen, megfelelő kiigazításával, a konkrét szerződés feltételei szerint. Ha ezek a feltételek fennállnak, a módosítás új lízingnek minősül, amely elkülönül az eredeti lízingtől. Az egy vagy több további eszköz használati jogáról szóló megállapodás külön lízingként (vagy lízingekként) kerül(nek) könyvelésre, amely(ek)re nézve, az eredeti lízingtől függetlenül az IFRS 16 követelményei az irányadóak. Egy külön lízingnek nem minősülő módosítás esetében, azaz, ha nem teljesülnek a fenti feltételek, a módosítás hatálybalépésének napján, a lízingbevevő a módosítást úgy veszi figyelembe, hogy felülvizsgálja a lízingkötelezettséget az adott napon meghatározott diszkont kamatláb alkalmazásával, és: ▪ a lízing scope-ját szűkítő lízingmódosítások esetében a lízingbevevő csökkenti a használati jogot megtestesítő eszköz könyv szerinti értékét, hogy tükrözze a lízing részleges vagy teljes megszűnését és nyereséget vagy veszteséget könyvel el, amely arányosan leképezi a scope csökkenését; illetve ▪ minden más lízingmódosítás esetében, a lízingbevevő megfelelően kiigazítja a használati jogot megtestesítő eszközt. Amikor a lízingügylet módosul, a felülvizsgált lízingdíjak diszkontálása mindig egy felülvizsgált diszkont kamatláb alkalmazásával történik. Ez különbözik a lízing újraértékelés követelményeitől, ahol diszkont kamatláb csak speciális esetekben kerül alkalmazásra. Kimutatási és közzétételi követelmények a Csoport, mint lízingbevevő esetében Konszolidált pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás A Csoport döntése szerint a használatijog-eszköz (az egyéb eszközöktől elkülönítve) kerül kimutatásra, csakúgy, mint a lízingkötelezettség, és külön soron szerepelnek a konszolidált pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban. Konszolidált eredményre és egyéb átfogó jövedelmekre vonatkozó kimutatás Az konszolidált eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásában a Csoport külön szerepelteti a használatijog-eszköz értékcsökkenéséből eredő, lízingkötelezettséghez kapcsolódó kamatköltséget. Konszolidált Cash-flow kimutatás Az alábbi tételek a cash-flow kimutatáson belül a működési tevékenységek között jelennek meg: ▪ a lízingkötelezettség kamatrészének készpénzes fizetése, a Csoport számviteli politikájának megfelelően, amely szerint a kamatkifizetések a működési cash-flow részeként kerülnek kimutatásra; ▪ a lízingkötelezettségbe nem tartozó változó lízingdíj kifizetések. A lízingkötelezettség tőke részének kifizetései a cash-flow kimutatáson belül a pénzügyi tevékenységek között jelennek meg.
87
Kimutatási és közzétételi követelmények a Csoport, mint lízingbeadó esetében Lízingek szerepeltetése a konszolidált eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban és a konszolidált pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban A Csoport konszolidált eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásában, az operatív lízingből származó bevétel nem szerepel az egyéb bevételektől elkülönítve. Csak egy, "Bevétel" sor szerepel a kimutatásban. A Pénzügyi kimutatásokhoz fűzött kiegészítő megjegyzések tartalmazzák a bevételek további lebontását, beleértve az operatív lízingből származó bevételeket a Csoport szegmensekre bontva. Az operatív lízing bevételek sortétel a 18.3-as megjegyzésben “Egyéb források” néven szerepel. A Csoport lízingbeadóként, az operatív lízing tárgyát képező eszközöket a mérlegben történő kimutatás során a mögöttes eszköz jellege alapján szerepelteti. A Csoportnál, az eszközök fizikailag elkülönülő részei, amelyek mögöttes eszközként azonosítottak (lízingek), nem a teljes eszköztől elkülönítve szerepelnek a mérlegben. Egyéb, lízingre vonatkozó témák Visszlízing tranzakciók Eszköztranszfer minősítése, hogy vajon értékesítésnek minősül-e A Csoport egyetlen eszközkategória esetében sem alkalmazza a rövidtávú lízingekre és a kisértékű eszközökre vonatkozó megjelenítési kivételt (közzétételi mentesség). Ennek eredményeképpen, a Csoport, mint eladó-lízingbevevő, a visszlízing tranzakciókat mindig a mérlegben szerepelteti (jelentőségtől függetlenül). Annak eldöntéséhez, hogyan kell egy visszlízing tranzakciót kimutatni, a Csoport először azt vizsgálja, hogy a mögöttes eszköz kezdeti átadása az eladó-lízingbevevőtől a vevő-lízingbeadónak értékesítésnek minősül-e. A Csoportnál ezután az IFRS 15-öt alkalmazzák annak megállapításához, hogy történt-e értékesítés. Ez a vizsgálat eldönti a könyvelés módját mind az eladó-lízingbevevő, mind a vevő-lízingbeadó számára, az alábbiak szerint. Visszlízing elszámolása − az eszköz átruházása nem értékesítés Ha az eszköztranszfer nem minősül eladásnak, az eladó-lízingbevevő és a vevő-lízingbeadó finanszírozásként kell, hogy könyvelje a tranzakciót. Visszlízing könyvelése − Az eszköztranszfer értékesítésnek minősül Ha az ellenőrzés átruházása megtörténik az IFRS 15-ben megadottak szerint (eladás), az eladó-lízingbevevőnek olyan eszközt kell szerepeltetnie a könyveiben, melynek összege megegyezik a használati jog arányosan fennmaradó részéből eredő arányos könyv szerinti értékkel. Bármely, a tranzakcióból származó nyereség vagy veszteség szintén arányosan kerül elszámolásra. Így, az eladó-lízingbevevő az eladással kapcsolatos nyereséget az átadott mögöttes eszközrészhez tartozó összegre, azaz, a vevő-lízingbeadó mögöttes eszközben levő maradványérdekeltségére korlátozza. A Csoport pénzügyi kimutatásaira a visszlízing tranzakciók nincsenek jelentős hatással. Allízingek Az allízing, definíciója szerint, egy olyan tranzakció, amelynél egy mögöttes eszközt a lízingbevevő (közbenső lízingbeadóként) tovább ad bérbe egy harmadik félnek, miközben a lízingbeadó és lízingbevevő között fennálló lízingügylet ("főlízing") érvényben marad. Az allízingeket a Csoport, mint közbenső lízingbeadó, pénzügyi vagy operatív lízingként minősíti, hasonlóan ahhoz, ahogyan bármely más lízing esetében eljár, az IFRS 16.61 alapján. Az allízing kezdőnapján, ha a Csoport nem tudja egyértelműen meghatározni az allízing implicit kamatlábát, az allízing könyvelésénél a fő lízingre alkalmazott diszkont kamatláb kerül használatra, ami kiigazításra kerül minden, az allízinggel kapcsolatos közvetlen költséggel. A Csoport pénzügyi kimutatásaira az allízingek nincsenek jelentős hatással.
88
Az allízingek kimutatása és közzététele Az allízingek esetében nincsenek specifikusan az allízingekre vonatkozó, a mérlegben és eredménykimutatásban történő közzétételt szabályozó rendelkezések. A Csoport azokat a közzétételi szabályokat alkalmazza, amelyek az egyéb pénzügyi és operatív lízingekre is vonatkoznak. A Csoport ugyanazon mögöttes eszközre épülő főlízingből, illetve allízingből származó eszközöket és kötelezettségeket nem könyveli egymással szemben, kivéve, ha teljesülnek a pénzügyi instrumentumok ellentételezésére vonatkozó követelmények. Ugyanez vonatkozik az azonos mögöttes eszközre épülő főlízingből és allízingből eredő lízingbevételre és lízingköltségre, kivéve, ha az IAS 1 szerinti, ellentételezésre vonatkozó kritériumok teljesülnek. Az IFRS 16 szerint a fő és az allízing két különálló szerződés, melyek lízingbevevői illetve a lízingbeadói modell alapján kerülnek könyvelésre. Az általános közzétételi szabályok egyaránt vonatkoznak a fő és allízingekre, valamint a pénzügyi vagy operatív allízing ügyletek lízingbeadóira. Lízingbeadókra vonatkozó elszámolás/könyvelés Pénzügyi lízing - Definíció A pénzügyi lízing egy olyan ügylet, amely egy mögöttes eszköz birtoklásával járó lényegében összes kockázatot és előnyt átruházza a lízingbevevőre. A pénzügyi lízing jellegét tekintve hasonlít egy eszköz értékesítésének finanszírozásához. A pénzügyi kimutatásokban történő elszámolása nem a tranzakció jogi formájából indul ki, hanem annak valós gazdasági tartalmából (azaz, mintha a mögöttes eszközt a lízingbeadó eladná a lízingbevevőnek) Operatív lízing – Definíció Az operatív lízing egy olyan tranzakció, amellyel nem kerül átruházásra a mögöttes eszköz birtoklásával járó lényegében összes kockázat és előny. Ez általában egy egyszerű, rövidtávú bérleti konstrukció (operatív lízing), ahol a befolyó bérleti díj az eredménykimutatásban jelenik meg, és elsődleges mérleghatása összefüggésben van a lízingfizetések ütemezésével.
17.2 Pénzügyi lízingek 17.2.1 Pénzügyi lízing – a Csoport, mint lízingbeadó A pénzügyi lízingek főként olyan üzleti ügyfelek rendelkezésére bocsátott eszközöket – irodahelyiségek, sötétszálak, szélessávú hálózat, telephelyek – foglalják magukban, amelyeknél IT szolgáltatásra vonatkozó szerződés keretében a Csoport a szolgáltató. A pénzügyi lízinghez kapcsolódó, jövőbeni követelések 2022. és 2023. december 31-én az következők szerint alakultak:

| 2022.12.31. |  |  | 2023.12.31. |
|  | Minimális |  |  | Minimális
|  | lízingdíj |  |  | lízingdíj-
Jelenérték | Kamatrész | követelés | Jelenérték | Kamatrész | követelés

1 éven belüli ........................................... | 287 | 36 | 323 | 247 | 75 | 322
1–2 év között.......................................... | 137 | 26 | 163 | 234 | 54 | 288
2–3 év között.......................................... | 100 | 19 | 119 | 226 | 32 | 258
3–4 év között.......................................... | 77 | 14 | 91 | 128 | 12 | 140
4–5 év között.......................................... | 42 | 10 | 52 | 44 | 7 | 51
5 éven túl................................................. | 124 | 13 | 137 | 76 | 6 | 82
Összesen ............................................. | 767 | 118 | 885 | 955 | 186 | 1 141

A kamatrész a még nem esedékes jövőbeni pénzügyi bevételt tartalmazza. Az egy éven belül esedékes követelések jelenértéke a mérlegben az Egyéb rövid lejáratú pénzügyi eszközök soron szerepel, míg az egy éven túli követelések az Egyéb hosszú lejáratú pénzügyi eszközök között kerülnek kimutatásra. A lízingperiódus során elhatárolt pénzügyi bevételt az éves eredményben (Kamatbevételek) számoljuk el. (lásd 23. megjegyzés)
A nem garantált maradványérték hatása a Csoport eredményére nézve nem jelentős.
89
17.2.2 Pénzügyi lízing – Csoport mint lízingbevevő A lízing kötelezettségek elsősorban az új székház, mobiladótornyok alatti terület bérletéhez, továbbá olyan épületek eladásához és azok egy részének visszlízingjéhez kapcsolódnak, melyek telefonközpontok elhelyezésére szolgálnak, valamint kisebb részben egyéb épületek, hálózatok és egyéb távközlési eszközök és járművek bérletével kapcsolatosak. A szerződések jellemzően forintban és euróban köttettek, futamidejük 1–15 év; meghosszabbíthatóak, de vásárlási opciót nem tartalmaznak. Az épületekre kötött lízingszerződések futamideje általában 1-12 év, távközlési berendezések esetén 3-15 év, míg a járművek és egyéb eszközökre kötött lízingszerződések futamideje általában 1-4 év. A Társaság bérleti szerződéseiből származó kötelezettsége a lízingbeadónak a lízingbe adott eszközökre vonatkozó jogcímével biztosított. A Társaság általában nem ruházhatja át és nem adhatja allízingbe a lízingelt eszközöket, és egyes szerződések megkövetelik a csoporttól bizonyos pénzügyi mutatók fenntartását. A lízingkötelezettségek lejárat szerinti elemzése az 5.1.3. megjegyzésben található. Az alábbi összegek került az eredményben elszámolásra: 2022 2023 Használatijog-eszköz értékcsökkenése ................................................................. 20 319 22 259 Lízingkötelezettséghez kapcsolódó kamatköltségek ......................................... 6 114 6 964 Lízingkötelezettségek árfolyamvesztesége ......................................................... 4 232 (2 538) Használatijog-eszközök allízingbe adásából származó bevételek ................... 73 614 Nyereség vagy veszteség visszlízing ügyletekből ............................................... - - A Csoport teljes, lízingügyletekből származó készpénz kiáramlása 2023-ban 24 731 millió forintot (2022-ben 25 909 millió forint) tett ki. A Társaságnak számos olyan lízingszerződése van, mely 2023. december 31-én még nem kezdődtek el. A jövőbeni lízingdíj fizetési kötelezettségek ezen nem felmondható szerződésekből 2023-ban 9 967 millió forintot (2022-ben 9 676 millió forint) érnek el. A nem diszkontált potenciális jövőbeni bérletfizetések összege 2023-ban 16 112 millió forint (2022-ben 17 316 millió forint) a lehívásra kerülő meghosszabbítási és megszüntetési opciókat követő időszakokra vonatkozóan, melyek nem részei a lízing futamidőnek. A Csoport kezdetkor a lízingkötelezettség részeként megbecsüli és figyelembe veszi a maradványérték-garanciák alapján várhatóan fizetendő összegeket. Jellemzően a várható maradványérték a lízing megkezdésekor egyenlő vagy magasabb, mint a garantált összeg, és így a Csoport nem számít arra, hogy bármit is fizetnie kell ezen garanciák alapján. Az egyes beszámolási időszakok végén a várható maradványértéket felül kell vizsgálni, hogy az tükrözze az összehasonlítható eszközökre elért tényleges maradványértékeket és a jövőbeli árakkal kapcsolatos várakozásokat. 2023. december 31-én nem volt olyan maradványérték-garancia, amelyeknek a Csoport potenciálisan ki lenne téve, és amely nem került a lízingkötelezettségek értékelésében figyelembe vételre (2022-ben nulla forint).
90
17.3 Operatív lízing – Csoport, mint bérbeadó Az alábbi táblázat a Csoport mobil torony részek, hálózatok, sötétszál elemek, épületek és az ügyfeleknél elhelyezett műszaki eszközök operatív lízingjéből származó jövőbeni minimális lízingköveteléseit tartalmazza. 2022.12.31. 2023.12.31. Éven belüli .................................................................................................................... 4 413 4 362 1-2 év közötti............................................................................................................... 3 802 3 851 2-3 év közötti............................................................................................................... 3 554 3 596 3-4 év közötti............................................................................................................... 3 400 3 211 4-5 év közötti............................................................................................................... 2 955 2 742 5 éven túli..................................................................................................................... 1 321 1 431 Összesen ........................................................................................................... 19 445 19 193 Operatív lízingből származó lízingbevétel 2023-ban 9 185 millió forint volt (2022-ben 7 842 millió forint). A Csoportnak nincs indextől vagy rátától nem függő változó lízingdíjakhoz kötődő lízingbevétele. Az operatív lízing becsült várható hitelezési vesztesége nem minősül jelentősnek és nem került elszámolásra. Az alábbi táblázat bemutatja az operatív lízingbe adott ingatlanok, gépek és berendezések megbontását eszközosztályok

szerint: |  |  |
|  | Telekom- |
| Épületek | munikációs | Összesen
| eszközök

2022.01.01. |  |  |
Bruttó érték................................................................................. | 3 995 | 2 754 | 6 749
Halmozott értékcsökkenés ...................................................... | (1 946) | (1 519) | (3 465)
Nettó érték – 2022.01.01. ................................................. | 2 049 | 1 235 | 3 284

Könyv szerinti érték - 2022.01.01. ........................................ | 2 049 | 1 235 | 3 284
Növekedés .................................................................................. | 79 | 6 991 | 7 070
Kivezetés ..................................................................................... | (57) | (77) | (134)
Tárgyévi értékcsökkenés ......................................................... | (122) | (1 171) | (1 293)
Árfolyamkülönbözet.................................................................. | 6 | 4 | 10
Nettó érték – 2022.12.31. ................................................ | 1 955 | 6 982 | 8 937

2022.12.31. |  |  |
Bruttó érték................................................................................. | 4 003 | 9 664 | 13 667
Halmozott értékcsökkenés ...................................................... | (2 048) | (2 682) | (4 730)
Nettó érték – 2022.12.31. ................................................ | 1 955 | 6 982 | 8 937

Könyv szerinti érték - 2023.01.01. ........................................ | 1 955 | 6 982 | 8 937
Növekedés .................................................................................. | 154 | 4 271 | 4 425
Kivezetés ..................................................................................... | (357) | (147) | (504)
Tárgyévi értékcsökkenés ......................................................... | (114) | (2 044) | (2 158)
Árfolyamkülönbözet.................................................................. | (5) | (2) | (7)
Nettó érték – 2023.12.31. ................................................ | 1 633 | 9 060 | 10 693

2023.12.31. |  |  |
Bruttó érték................................................................................. | 3 369 | 13 422 | 16 791
Halmozott értékcsökkenés ...................................................... | (1 736) | (4 362) | (6 098)
Nettó érték – 2023.12.31. ................................................. | 1 633 | 9 060 | 10 693

91
18 BEVÉTELEK 18.1 Bevételek – számviteli politikák 18.1.1 Termékértékesítés és szolgáltatás értékesítés árbevétele Az IFRS 15 alapelve, hogy az ígért áruk vagy szolgáltatások vevő számára való átadásának bemutatása érdekében a gazdálkodó egységek olyan összegű bevételt jelenítsenek meg, amely azt az ellenértéket (vagyis, fizetést) tükrözi, amelyre a gazdálkodó egység az említett árukért vagy szolgáltatásokért várakozása szerint jogosultságot szerez. Akkor számolunk el bevételt, amikor valószínű, hogy a Csoport be fogja szedni azt az ellenértéket, amelyre az áruk vagy szolgáltatások vevőnek való átadásáért jogosultságot fog szerezni. Ha a Csoport úgy értékeli, hogy az ellenérték beszedése nem biztosított (pl. később a vevő fizetési képessége vagy szándéka jelentősen romlik), a Csoport a szerződés (a kintlévő áruk és jövőbeli szolgáltatások) fennmaradó részét akkor számolja el, ha befolyt az ellenérték. Ez a döntés nem érinti a nyilvántartott eszközöket és a már kielégített teljesítési kötelmek bevételét. Bevétel akkor kerül megjelenítésre, amikor (vagy amint) az ígért áru vagy szolgáltatás vevőnek való átadásával kielégíti a teljesítési kötelmet. Az eszköz átadottnak minősülhet idővel vagy egy időpontban, ami hatással van a bevétel megjelenítésének idejére. Gyakorlati megoldásként a Csoport a leírt módszereket egyedi vevőszerződések helyett a hasonló jellemzőkkel rendelkező szerződések portfóliójára is alkalmazza. A portfolió megközelítés elfogadható, ha a Csoport észszerűen azt várja, hogy a standard portfólióra való alkalmazása nem jár lényegesen eltérő hatással a pénzügyi kimutatásokra, mint a standardnak a portfóliót alkotó egyedi szerződésekre (vagy teljesítési kötelmekre) való alkalmazása. Ez azt is jelenti, hogy a hasonló jellemzőkkel rendelkező szerződések portfoliója nem feltétlen azonos termékekre vonatkozó szerződéseket tartalmaz. Fő elvek ▪ Ha a Csoport áruk vagy szolgáltatások vevőnek történő átadásával hamarabb teljesít, mint ahogy vevő kifizeti ezek ellenértékét vagy a fizetés esedékessé válik, a Csoport a szerződést szerződéses eszközként mutatja be, levonva a követelésként bemutatott összeget. Egy szerződéses eszköz a Csoport ellenértékhez való joga az általa a vevőnek átadott árukért vagy szolgáltatásokért. ▪ A több elemű csomagoknál (pl. mobilszolgáltatási előfizetés és készülék) előre leszállított támogatott termékek esetén a teljes bevétel nagyobb része kapcsolódik az előre leszállított komponenshez (a mobilkészülékhez), így a bevétel korábban kerül elismerésre. Ez vezet a szerződéses eszközök a konszolidált pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban történő megjelenítéséhez. További részletek a 3.4 megjegyzésben találhatók. ▪ Az értékesítési jutalékok (ügyfélszerzési költségek vagy vevői szerződések megkötésével kapcsolatos költségek) és a vevői szerződések teljesítésével kapcsolatos költségek aktiválásra kerülnek és az egyéb rövid és hosszú lejáratú eszközök sorokon kerülnek bemutatásra a konszolidált pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban, elszámolásukra az ügyfél megtartásának becsült időszaka vagy a szerződések hasznos élettartama alatt kerül sor. További részletek a 3.4, 12.2 és 18.4 megjegyzésekben. ▪ Azok a bevételek később kerülnek elszámolásra, amelyek esetében „jelentős jogok”, például további termékek jövőbeli vásárlásakor nyújtott extra engedmény átruházására is sor kerül. ▪ A szerződéses kötelezettségek ügyfél szerződésenként a kapcsolódó szerződéses eszközökkel nettó módon kerülnek kimutatásra. ▪ A Csoport az árbevételt bruttó módon számolja el (mint megbízó), amennyiben az adott terméket vagy szolgáltatást kontrollálja mielőtt a vevő részére átadja és az átadást a Csoport teljesíti; ▪ Amikor a Csoport egy másik szállító, saját márkájú digitális termékeinek a tovább értékesítője, és a Csoport jogi szempontból a termékek eladója, általánosságban akkor mondható, hogy elsődlegesen felel az adott termék vagy szolgáltatási ígéret betartásáért, ha a következő két feltétel együttesen megvalósul: ▪ a vevő kizárólag a Csoport valamelyik tagjával köt szerződést; és ▪ a Csoportnak kell lennie az egyetlen félnek, aki felelős a vevő felé a termék elfogadhatóságáért, a támogatás nyújtásáért, a panaszok kezeléséért és a termékproblémák orvoslásáért. ▪ A bevételek elismerésekor összeg és időzítés szempontjából figyelmen kívül hagyjuk a finanszírozási komponenseket, amennyiben az ígért áru vagy szolgáltatás a vevőnek való átadása és az említett áru vagy szolgáltatás vevő általi kifizetése közötti időszak legfeljebb egy év lesz. Azon szolgáltatások esetében amelyek szerződéses időszaka hosszabb mint egy év, ilyenek jellemzően az éven túli vevőkövetelések és a szerződéses eszközök, a bevétel elszámolása effektív kamatláb módszerrel történik, amely a 3.4 és 4.1.2 megjegyzésekben kerültek részletezésre.
92 ▪
Ha egy licenc nyújtására vonatkozó ígéret különállónak minősül a szerződésben ígért egyéb áruktól vagy szolgáltatásoktól, akkor a licenc nyújtására vonatkozó ígéret elkülönült teljesítési kötelem és a Csoportnak meg kell állapítania, hogy a licenc vevőnek való átadására folyamatosan vagy konkrét időpontban kerül-e sor. 18.1.2 Operatív lízingek árbevétele Az operatív lízingszerződésekből származó bevételek árbevételként a lízing futamideje alatt, lineárisan kerülnek elszámolásra. A lízing ösztönzők a teljes lízingbevétel integráns részeként a lízing futamideje alatt kerülnek elszámolásra. További információkért lásd a 17.3 megjegyzést. 18.2 A fő szolgáltatási üzletágak árbevétele 18.2.1 Mobil- és vezetékes távközlési árbevétel A Magyar Telekom árbevétele elsősorban az ügyfelei és egyéb harmadik felek részére, a Magyar Telekom telekommunikációs hálózatán keresztül nyújtott szolgáltatásaiból és termékek értékesítéséből származik. Az előfizetői szerződés jellemzően készülékértékesítést, az igénybe vett hang, internet-, adat- vagy multimédia-szolgáltatás előfizetési díját és havi forgalmi díját tartalmazza. Az előfizetési és átalány díjak abban az időszakban kerülnek megjelenítésre, amely időszakra vonatkoznak. A forgalmi árbevételek a szolgáltatás igénybevételének időtartama alapján, az igénybevétel időszakában kerülnek elszámolásra. A keskeny és szélessávú hozzáférésen keresztül nyújtott vezetékes, mobil és TV szolgáltatásokból származó bevétel előfizetői (post-paid) szerződéseknél az igénybevétel időszakában folyamatosan, az előre fizetett (pre-paid) szerződéseknél pedig használati alapon kerül elszámolásra. A streaming TV szolgáltatásból származó bevétel nettó módon kerül elszámolásra, bővebb információ a 18.2.2 megjegyzésben. Az emelt díjas szolgáltatások jellemzően közvetített szolgáltatásokat tartalmaznak (pl. szerencsejáték, parkolójegy, tömegközlekedés jegy, autópályamatrica vásárlás) amelyek árbevétele nettó módon kerül elszámolásra. A hirdetési bevételek abban az időszakban kerülnek elszámolásra, amelyikben a hirdetések megjelennek. Az ügyfelek vásárolhatnak mobilfeltöltő, nyilvánostelefon- és internetkártyákat, amelyekkel meghatározott ideig használhatják a Magyar Telekom hálózatát. Az ilyen típusú szolgáltatásokért az ügyfél a kártya megvásárlásakor fizet. A fenti kártyák értékesítéséből származó árbevételt az egységek felhasználásakor, a fel nem használt egységekre eső árbevétel pedig az egységek lejáratakor kerül megjelenítésre. A Magyar Telekom távközlési hálózatát használó más távközlési szolgáltatók és azok roamingügyfelei, akiknek hívása a Magyar Telekom hálózatában végződik, vagy azon átmegy, a Magyar Telekom szempontjából harmadik félnek minősülnek. Ez a nagykereskedelmi (bejövő) forgalmi árbevétel a használat időszakában kerül megjelenítésre. A kapott árbevétel egy része gyakran más szolgáltatóknak kerül kifizetésre (összekapcsolás) hálózatuk használatáért. A tranzithívások árbevétele és költségei az eredményre vonatkozó kimutatásban bruttó módon, a használat időszakában kerülnek elszámolásra, mivel e szolgáltatásokat elsődlegesen a Csoport nyújtja saját hálózatán, és szabadon határozza meg a szolgáltatások árát. A szerződések gyakran úgy kerülnek értékesítésre a vevőnek, hogy két vagy több komponens közötti kereszttámogatást tartalmaznak. Egy jellemző példa, amikor egy mobil telefon a piaci értékénél jelentősen alacsonyabb áron kerül értékesítésre egy csomagban egy 12 vagy 24 hónapos szolgáltatási szerződéssel. Kereskedelmi szempontból a mobil telefonon jelentkező támogatás a szolgáltatási díjon keresztül kerül kompenzálásra. Lásd még a 3.4 megjegyzést. Ezen kiigazítási követelménnyel („alapkiigazításként” is definiálva) a kereszttámogatást vagy egy átfogó csomag diszkontot a csomag egyes komponenseire kell felosztani, következésképpen a bevétel általában az áru és/vagy szolgáltatás egyedi eladási árainak arányát tükrözi.
93
18.2.2 Rendszerintegrációs és informatika-árbevétel (RI/IT) A hálózati szolgáltatásokra vonatkozó szerződések, amelyek kiterjednek az ügyfelek részére kommunikációs hálózat telepítésére és üzemeltetésére, átlagosan 2-3 éves időtartamot fednek le. A rendszer integrációs szerződések általában projektek keretében megvalósuló testre szabott termék és/vagy szolgáltatások nyújtására terjednek ki, a szerződésekből származó árbevételt a következő szerződéstípusok valamelyike fedi le: rögzített áras, idő- vagy anyagfelhasználás-alapú szerződés. Fix áras szerződéseknél a teljesítés előrehaladásának meghatározásához a Csoport az inputmódszert alkalmazza. Ebben az esetben a bevételt a teljesítési kötelem kielégítése kapcsán tett erőfeszítéseknek vagy felhasznált inputoknak (például a felhasznált erőforrások, a ledolgozott munkaórák, a felmerült költségek, az eltelt idő vagy a felhasznált gépidő) az adott teljesítési kötelem kielégítéséhez szükséges összes várt input arányában jeleníti meg. Az idő- és felhasznált anyag alapon kiszámlázott szerződések esetében a bevétel az igénybevétel időszakában folyamatosan kerül elszámolásra. A folyamatos IT szolgáltatásokból – kiszervezett szolgáltatások – származó árbevétel a szerződés feltételeinek megfelelően ténylegesen nyújtott szolgáltatás mértékében és időpontjában számolható el. A szerződéseket az IFRS 16 követelményeinek (Annak meghatározása, hogy egy megállapodás tartalmaz-e lízinget) megfelelően megvizsgáljuk. Amennyiben a szerződés tartalmaz lízing megállapodást, az abból származó árbevételt az IFRS 16 – Lízingek szerint, a 17. megjegyzésben leírtaknak megfelelően számoljuk el. A Magyar Telekom az áruk és szolgáltatások feletti ellenőrzést folyamatosan adja át, tehát a teljesítési kötelmek kielégítése és a bevételek elismerése folyamatosan történik abban az esetben, ha teljesül a következő feltételek valamelyike: ▪ a vevő a Magyar Telekom általi teljesítéssel egyidőben megkapja és igénybe veszi a Magyar Telekom általi teljesítésből származó hasznot, amely a szerződéses időszak alatt folyamatosan nyújtott szolgáltatásokat (asztali számítógépes szolgáltatások, adatbázis-kezelési szolgáltatások, üzemeltetési és karbantartási szolgáltatások) ▪ a Magyar Telekom általi teljesítés olyan eszközt hoz létre vagy olyan eszköz értékét növeli, amely felett létrehozása vagy értékének növelése pillanatától a vevő gyakorol ellenőrzést vagy a Magyar Telekom általi teljesítés nem hoz létre a Csoport számára alternatív módon hasznosítható eszközt és a Magyar Telekom érvényesíthető joggal rendelkezik az adott időponting elvégzett teljesítést után járó kifizetéshez. Az ilyen jellegű projektek tartalmazhatnak például információs és kommunikációs technológiai (ICT) hálózattervezést és ehhez kapcsolódó beruházási munkákat, egy vagy több mérföldkővel a projekt időtartama alatt a kapcsolódó bevétel elszámolás szempontjából. Ha a teljesítési kötelem nem folyamatosan kerül kielégítésre, a Magyar Telekom a teljesítési kötelmet konkrét időpontban elégíti ki. Karbantartási szolgáltatásokból (általában havi fix díjazással) származó bevétel folyamatosan kerül elismerésre. Hardver értékesítésből és értékesítés-típusú lízingből származó bevétel akkor került elszámolásra, amikor a vevő ellenőrzést szerez a termék felett. A készülékértékesítés bevétele konkrét időpontban kerül elszámolásra. Amikor a Társaság a beszállító digitális termékeinek viszonteladója és ezen termékek legális eladója, általában akkor tekintendő elsődlegesen felelősnek az ügyfél felé az ígért áruk vagy szolgáltatások nyújtásáért, ha mindkét alábbi feltétel teljesül: ▪ a Társaság az egyetlen fél, akivel az ügyfél szerződést köt; ▪ a Társaságnak kell az egyetlen félnek lennie, amely felelős az ügyfél felé a termék elfogadhatóságáért, a támogatás biztosításáért, a panaszok kezeléséért és a termékproblémák kijavításáért. Egy másik fél immateriális javaira vagy szolgáltatásaira vonatkozó (jogosultságok) esetén (gyakorlatilag) korlátlan kínálattal (pl. szoftverlicencek, felhőszolgáltatások, streaming szolgáltatások) fennáll az a megcáfolható vélelem, hogy a készletkockázat nem releváns mutató az ellenőrzés szempontjából. Ha a másik fél által biztosított áru vagy szolgáltatás e másik fél márkás terméke és a Társaság nem legális eladója ennek az árunak vagy szolgáltatásnak, vagy a másik fél áruihoz vagy szolgáltatásaihoz fűződő jogának nem jogszerű eladója, a Társaság ügynöknek minősül és így a bevételek nettó módon kerülnek elszámolásra. A Csoport szoftverértékesítés bevételét az ügynök-megbízó elszámolási módszer alapján számolja el.
94
18.3 Árbevétel az eredménykimutatásban és az egyéb átfogó jövedelemben 18.3.1 Vevői szerződésekből származó bevétel alábontása 2022 2023 Mobil bevételek Hang alapú kiskereskedelmi .................................................................................. 115 203 125 307 Hang alapú nagykereskedelmi .............................................................................. 12 282 11 600 Adatbevételek .......................................................................................................... 147 060 184 698 SMS ............................................................................................................................ 24 482 26 669 Készülékértékesítés árbevétele ............................................................................ 118 171 121 323 Egyéb mobilbevételek ............................................................................................ 15 980 21 725 Mobil bevételek összesen ............................................................................ 433 178 491 322 Vezetékes bevételek Hang alapú kiskereskedelmi .................................................................................. 34 946 35 533 Szélessávú kiskereskedelmi................................................................................... 73 545 91 813 TV* .............................................................................................................................. 63 145 71 962 Készülékértékesítés árbevétele ............................................................................ 16 900 19 953 Adatbevételek kiskereskedelmi ............................................................................ 13 226 14 099 Nagykereskedelmi bevétel .................................................................................... 20 971 21 434 Egyéb vezetékes bevételek* ................................................................................. 14 286 17 121 Vezetékes bevételek összesen ..................................................................... 237 019 271 915 RI/IT bevételek ......................................................................................................... 76 472 86 135 Bevételek összesen ....................................................................................... 746 669 849 372 Ebből: Vevői szerződésekből származó bevételek......................................................... 738 827 840 187 Egyéb forrásból származó bevételek ................................................................... 7 842 9 185 *A 2022. évi értékek módosításra kerültek, mivel a video-on-demand szolgáltatásból származó bevételek már a TV bevételek között kerültek bemutatásra és nem az egyéb vezetékes bevételek között, hogy a valós működési teljesítmény jobban érvényesüljön. Az Egyéb forrásból származó bevételek ingatlan és hálózat bérleti díjakat tartalmaznak, melyek a fenti táblázatban a vezetékes nagykereskedelmi bevételek és a vezetékes egyéb bevételek között szerepelnek. A Csoport egy ügyfele sem minősül jelentős bevételi forrásnak. Nincs olyan külső fél (vagy külső fél vagy kormányzat közös irányítása alatt álló gazdálkodók általunk ismert csoportja), akivel a Csoport forgalma a 10 százalékot meghaladná. A bevételek földrajzi bontását ld. a 33. megjegyzésben.
95
18.4 Vevői szerződésekhez kapcsolódó eszközök és kötelezettségek A Csoport szerződéses eszközei ki nem számlázott összegeket foglalnak magukban, melyek jellemzően hosszú lejáratú szerződéseken alapuló értékesítésekből származnak, amikor az elismert bevétel meghaladja a vevőnek kiszámlázott összeget. Lásd a 3.4, 4.2.2.3, 12.2 és 18.1.1 megjegyzéseket. A szerződéses kötelezettségek előlegeket, a felmerült költségeket meghaladó kiszámlázásokat és halasztott bevételeket foglalnak magukba. 2022.12.31. 2023.12.31. Szerződéses eszközök – rövid lejáratú ................................................................................ 18 586 17 358 Szerződéses eszközök – hosszú lejáratú ............................................................................. 3 960 3 697 Szerződéses kötelezettségek – rövid lejáratú.................................................................... (13 153) (13 818) Szerződéses kötelezettségek – hosszú lejáratú ................................................................ (405) (358) Nettó szerződéses eszközök (kötelezettségek) ........................................................ 8 988 6 879 A beszámolási időszakban megjelenített bevétel, amely az időszak kezdetén a szerződéses kötelezettségek egyenlegének része volt ................................................... 9 723 10 512 A vevői szerződések megkötésével kapcsolatban felmerült költségekből származó megjelenített eszközök ............................................................................................................ 7 402 7 437 A vevői szerződések teljesítésével kapcsolatban felmerült költségekből származó megjelenített eszközök ............................................................................................................ - 1 712 A vevői szerződések megkötésével kapcsolatban felmerült költségekre a beszámolási időszakban megjelenített amortizáció .......................................................... (6 470) (8 526) A vevői szerződések teljesítésével kapcsolatban felmerült költségekre a beszámolá időszakban megjelenített amortizáció ................................................................................. - (325) A szerződéses eszközökre elszámolt értékvesztés összege 1 993 millió forint volt 2023. december 31-én (2022-ben 2 488 millió forint). 2023. december 31-én a fennmaradó teljesítési kötelemre felosztott tranzakciós ár halmozott összege 228 018 millió forint, melyet a Csoport szolgáltatás nyújtás bevételeként számol el, ami várhatóan a következő 1-102 hónap során merül fel.
19 KÖZVETLEN KÖLTSÉGEK
19.1 Távközlési adó A távközlési adó 2012. július 1-jei hatállyal a vezetékes és mobil hang-, illetve a mobil SMS/MMS szolgáltatásokra került bevezetésre Magyarországon. Az adó mértéke vezetékes és mobil telefonhasználat esetén 2 Ft/perc, illetve 2 Ft/SMS/MMS magánszemély előfizető előfizetéséhez kapcsolódó hívószám esetében, nem magánszemély előfizető előfizetéséhez kapcsolódóan 3 Ft/perc, illetve 3 Ft/SMS/MMS. Az adó maximuma 700, illetve 5 000 Ft/hó magán-, illetve nem magánszemély előfizető előfizetéséhez kapcsolódó hívószám esetében.
19.2 Egyéb közvetlen költségek Az Egyéb közvetlen költségek sor tartalmazza a mobil és vezetékes készülékek, kiegészítők, és más eszközök költségét, az ügynöki jutalékokat, valamint a nem hang közvetlen költségeket.
96
20 SZEMÉLYI JELLEGŰ RÁFORDÍTÁSOK 20.1 Személyi jellegű juttatások – számviteli politikák 20.1.1 Rövid távú dolgozói juttatások A rövid távú dolgozói juttatások folyó költségként kerülnek elszámolásra abban az időszakban, amikor a dolgozó szolgáltatást nyújt. Rövid távú dolgozói juttatás a bér, a társadalombiztosítási járulék, a prémium, a fizetett szabadság, a kedvezményes telefonszámla, az étkezési és üdülési hozzájárulás és egyéb, béren kívüli juttatások, valamint ezek adóvonzata. A meghatározott mértékű nyugdíj-, illetve egyéb jóléti alapokba történő befizetések költségként kerülnek elszámolásra a munkavállalók által végzett munka időszakában.
20.1.2 Részvényalapú juttatások A Magyar Telekom egy részvényalapú tranzakció keretében a dolgozója által nyújtott szolgáltatás költségét akkor számolja el, amikor a szolgáltatást igénybe veszi. Amennyiben a társaság saját részvényeivel fizet a szolgáltatásért részvényalapú juttatás keretében, a költségeket a tőkével szemben határoljuk el (Részvényben fizetendő részvényalapú tranzakciók tartaléka). A részvényalapú juttatási program lejáratakor, azaz amikor a részvények átkerülnek a dolgozó tulajdonába, illetve a részvényopció lejár, az erre képzett tartalék átkerül az eredménytartalékba. Amennyiben készpénzben történik a kifizetés egy részvényalapú tranzakció keretében, a költséggel szemben egy kötelezettség keletkezik, melynek értékét minden mérlegfordulónapon újraértékeljük valós értékre. A Magyar Telekom és a Deutsche Telekom részvényárfolyamának hosszú távú alakulásához kötött prémiumokat az eredménykimutatásban, azok időarányos valós értékén számoljuk el a Céltartalékokkal szemben. 20.1.2.1 A Deutsche Telekom Csoport Kiegészített Részvényvásárlási Programja (SMP) A Magyar Telekom 2015. július 1-vel Kiegészített Részvényvásárlási programot indított. A résztvevőknek az éves bruttó prémiumuk minimum 10%-ának megfelelő összeget Deutsche Telekom-részvényekbe lehet fektetniük, amelyet önkéntesen a prémiumuk legfeljebb 50%-áig emelhetnek (személyes befektetés). A részvényeket legalább 4 évig (zárolási időszak) tartaniuk kell, amelynek lejártát követően a résztvevők ingyen részvényeket kapnak. A részvényjuttatás aránya (1:1 vagy 1:2) amely a konkrét vezetői csoport (MG) függvénye. A Deutsche Telekom a program keretében megvásárolt részvények arányában juttat ingyen részvényeket. A program évenként indul, amennyiben a Deutsche Telekom Csoport free cash-flow célkitűzése teljesült az előző évben. A DT által kezdeményezett program DT részvényekkel került elszámolásra a résztvevőkkel, míg a Magyar Telekomnak a DT AG-vel szemben kellett elszámolnia ezt készpénzben az érintetteknek történő részvényjuttatással egyidőben. Ennek következtében a program záróegyenlege a Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban kapcsolt vállalkozásokkal szembeni pénzügyi kötelezettségként került bemutatásra, mint a Magyar Telekom szempontjából pénzeszközben elszámolt, a DT-nek kifizetendő kötelezettség. A programmal kapcsolatban 2023-ban 47 millió forint, 2022-ben 45 millió forint költség került elszámolásra. 20.1.2.2 Hosszú távú ösztönző program (LTI) A Magyar Telekom 2015. január 1-én módosította LTI programját, ezzel részvényalapú kompenzációs programmá alakítva azt. A 2022. évi LTI program globális, a Deutsche Telekom Csoport egészére kiterjedő ösztönző program. 2023 január 1-jétől kezdődően az LTI-ben való részvétel előfeltétele a Kiegészített Részvényvásárlási Programban (SMP) való részvétel és ennek megfelelő személyes befektetés. Mintegy 30 felsővezető vehet részt a programban. A vezérigazgató részvétele nem kötődik feltételhez, míg a többi felsővezető csak abban az esetben vehet részt, ha az előző évi értékelése megfelel az elvárásoknak. Az LTI négy stratégiai mutató teljesítése alapján fizet, készpénzben. A program keretében minden évben indul egy négy éves program csomag. A kifizetés a program csomag lejárta után esedékes, az előzetesen rögzített célkitűzések teljesítésének mértékében (0 és 150% között).
97
A program indulásakor a megfelelő ösztönző összeg virtuális DT AG részvényekbe kerül átszámításra, és ebben a formában kerül juttatásra a résztvevőnek (alap mérték). Az éves célteljesítés mértéke minden év végén meghatározásra kerül. Ez a mérték megszorzásra kerül a juttatott virtuális részvények alap mértékének időarányos részével. Az ilyen módon számított virtuális részvényszám “rögzítésre kerül” a résztvevő számára, mint az adott év végleges eredménye ("éves eredmény"). A program csomag végén, a négy végleges éves eredmény összesítésre kerül. A virtuális részvények teljes számát átszámítjuk készpénzre az akkor érvényes DT AG részvényár figyelembevételével, és ez az összeg kerül kifizetésre a résztvevőnek. A futamidő alatti osztalék fizetés szempontjából a virtuális részvények valódi részvénynek számítanak. Az osztalék a következő módon kerül figyelembevételre: az első, második és harmadik osztalék mértéke “befektetésre” kerül virtuális részvényekbe, amikor a tényleges osztalék a valódi részvényekre kifizetésre kerül. A negyedik (és utolsó) osztalékfizetés nem kerül “befektetésre”, hanem készpénzben kifizetésre kerül a program elszámolásával egy időben, miután a Közgyűlés döntött az osztalékfizetésről. A program pénzneme euró. A programmal kapcsolatban 2023-ban 801 millió forint, 2022-ben 1 064 millió forint költség került elszámolásra.
20.1.3 Game Changer teljesítmény ösztönző (GCI) A Game Changer teljesítményösztönző egy készpénzben fizetett hosszú távú ösztönző program, amely két egyenlő súlyozású mutató (50% pénzügyi és 50% ügyfélközpontúság) teljesítményéhez kapcsolódik. A program négy évre szól, 2022. január 1-jétől 2025. december 31-ig. Minden egyes programévre más-más, sorrendben növekvő alapösszeg került meghatározásra. Az adott programévre vonatkozó kifizetési feltétel az, hogy a két teljesítménymutató egyenként legalább 50%-os teljesítési célszintet érjen el. A programévekre fizetendő alapösszeg attól függ, hogy a szükséges feltétel megszakítás nélkül hányszor teljesül egymás után (kifizetési sorrend). Ha egy programévben nem teljesül a kifizetéshez szükséges feltétel, a kifizetési sorrend az első programévre meghatározott alapösszeggel kezdődik újra. A program pénzneme az euró. A kifizetésre mindig a programév lejárta és a célok teljesítményszintjének 0-150%-os skálán történő értékelése után kerül sor. A részletes szabályokat a Javadalmazási és Jelölő Bizottság határozza meg. A programban való részvétel szabályait a Javadalmazási és Jelölő Bizottság által elfogadott szabályzat tartalmazza. A kifizetést követően az ösztönző nem követelhető vissza. 2023-ban 422 millió forint került költségként elszámolásra (2022: 323 millió forint) a program kapcsán.
20.1.4 A munkaviszony megszűnésével kapcsolatos juttatások A munkaviszony megszűnésével kapcsolatban akkor fizetendő juttatás, ha a munkavállaló munkaviszonya a rendes nyugdíjkorhatár elérése előtt megszűnik, illetve, ha a munkavállaló önkéntes felmondást választ ezen juttatások fejében. A Csoport akkor számol el munkaviszony megszűnésével kapcsolatos juttatást, amikor egy előre meghatározott terv szerint, visszavonhatatlanul elkötelezi magát a munkavállalók munkaviszonyának megszüntetése mellett, vagy arra kötelezi magát, hogy az idő előtti felmondás ösztönzésére juttatásokat ajánl fel.
98
20.2 Személyi jellegű juttatások a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban A teljesítményösztönző programok és a munkaviszony megszűnése kapcsán fennálló kötelezettségek céltartalékként kerülnek kimutatásra a konszolidált pénzügyi kimutatásokban, amelyek 2023-as és 2022-es éves mozgásait a 13.2 megjegyzés mutatja be. A munkavállalói juttatások (fizetések és bérek) 2023-ra és 2022-re vonatkozóan a 14-es megjegyzésben kerülnek bemutatásra. 20.3 Személyi jellegű juttatások az eredménykimutatásban és az egyéb átfogó jövedelemben 2022 2023 Rövid távú dolgozói juttatások (20.1.1) .................................................................................. 77 938 84 135 Munkaviszony megszűnésével kapcsolatos juttatások (20.1.4) ........................................ 2 487 2 239 Pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú juttatások (LTI) (20.1.2.2) .......................... 1 064 801 Pénzeszközben kiegyenlített juttatások (GCI) (20.1.3) ....................................................... 323 422 Részvényben kiegyenlített részvényalapú juttatások (20.1.2.1) ....................................... 45 47 Személyi jellegű költségek összesen aktiválás előtt .................................................... 81 857 87 644 Aktivált bérköltségek .................................................................................................................. (4 568) (3 956) Összesen .......................................................................................................................... 77 289 83 688 Nyugdíj- és egyéb alapokba befizetett összegek (társadalombiztosítási járulékot is beleértve) ...................................................................................................................................... 10 527 11 091 Átlagos létszám (redukált fő) .................................................................................................... 6 737 6 722 Záró létszám (redukált fő) .......................................................................................................... 6 711 6 797 Az aktivált bérköltségek azokat a munkavállalói költségeket tartalmazzák, amelyek fejlesztések során merültek fel és immateriális jószág vagy tárgyi eszköz bekerülési értékeként kerültek aktiválásra.
99
21 EGYÉB MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEK 21.1 Egyéb működési költségek

|  | 2022 | 2023
Egyéb igénybe vett szolgáltatások költsége ............................................... | (a) | 42 327 | 44 764
Energia költségek .............................................................................................. |  | 10 514 | 25 264
Marketing költségek ......................................................................................... |  | 9 537 | 10 045
Közműadó ........................................................................................................... |  | 7 447 | 7 667
Egyéb ................................................................................................................... |  | 11 096 | 9 556
Összesen .................................................................................................. |  | 80 921 | 97 296

A Csoport kutatási költségei nem jelentősek a bemutatott években.
(a) Könyvvizsgálói költségek az Egyéb igénybe vett szolgáltatások költsége sorból Az Egyéb igénybe vett szolgáltatások költsége többek közt tartalmazzák a Csoport egyes tagvállalatainak az egyedi és a konszolidált pénzügyi kimutatásainak könyvvizsgálatával, valamint egyéb szolgáltatásokkal kapcsolatos díjakat, melyek a PricewaterhouseCoopers Könyvvizsgáló Kft.-vel (PwC) és a Deloitte Könyvvizsgáló és Tanácsadó Kft.-vel (Deloitte) kerültek elszámolásra az alábbiak szerint. 2022 2023

Beszámolók könyvvizsgálata ................................................................................ | 429 | 470
Egyéb könyvvizsgálattal kapcsolatos díjak ........................................................ | 6 | 13
Egyéb nem könyvvizsgálattal kapcsolatos díjak* ............................................. | 27 | -
Deloitte-nak fizetett díjak összesen ............................................................ | 462 | 483

*A PwC által 2022 első negyedévében nyújtott szolgáltatások és azok díjai. A beszámolók könyvvizsgálata sor tartalmazza az összes, a Deloitte-nak az éves beszámolók könyvvizsgálatáért és az egyéb jogi és törvényi kötelezettségekből eredő szolgáltatásokért fizetendő díjat. Tartalmazza továbbá a negyedéves pénzügyi beszámolók felülvizsgálatát, valamint az információs rendszerek és eljárások vizsgálatát, illetve tesztelését a belső kontroll rendszerek áttekintése és megbízhatóságának felmérése érdekében. Az egyéb könyvvizsgálattal kapcsolatos szolgáltatások nagyobb részben a könyvvizsgáló által a pénzügyi beszámolók könyvvizsgálatán túlmenően nyújtott további szakmai audit szolgáltatások költségét tartalmazzák, továbbá a Csoportra vonatkozó jogszabályokból és belső szabályozásokból fakadó jelentéstételi kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges audit eljárások díjait is. Az egyéb nem könyvvizsgálattal kapcsolatos díjak szolgáltatásokat tartalmaznak, mint például tanácsadói díjak, illetve konferenciák és tanfolyamok szervezése, amelyeken a Magyar Telekom munkatársai is részt vettek.
21.2 Távközlési pótadó Magyarország kormánya 2022. június 4-én rendeletet hozott az egyes ágazatokat, köztük a távközlési szektort is terhelő új adóról (197/2022. (VI.4.) Korm. rendelet). A távközlési pótadó a helyi adókról szóló törvény szerinti éves nettó árbevételre kerül kivetésre, mely progresszív adókulcsokkal kerül kiszámításra a várható éves távközlési bevétel alapján megfelelően súlyozva és a 2022., 2023. és 2024. évekre vonatkozóan kell megfizetni. Az alkalmazandó adókulcs progresszív: 1 milliárd forint árbevételig 0%, 1 milliárd forint árbevételtől 50 milliárd forintig 1%, 50 milliárd forint árbevételtől 100 milliárd forintig 3% és 100 milliárd forint árbevétel felett 7%. A Magyar Telekom távközlési árbevételének meghatározó részét a 7%-os adókulcs terheli. A távközlési pótadó minősítése döntés kérdése. A menedzsment úgy gondolja, hogy ez az adó nem a végfelhasználók fogyasztásait, hanem az adott iparágban működő vállalatok tevékenységét célozza, és alapvető célja, hogy pénzügyi alapot biztosítson a Magyarországot érintő gazdasági válság kezelésére bevezetett intézkedésekre. Az adóteher számítása figyelmen kívül hagyja, hogy az árbevétel kiszámlázásra került-e a fogyasztóknak, illetve, hogy befolyt-e vagy sem. Mindezek alapján a menedzsment úgy ítéli meg, hogy a távközlési pótadó közvetett működési költségnek minősül és az átláthatóság érdekében külön soron kerül bemutatásra a konszolidált eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban. 2023-ban a távközlési pótadó ráfordítás összege 30 milliárd forint volt (2022-ben 24,6 milliárd forint).
100
22 EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK 2022 2023 Saját hálózat áttelepítéséért kapott bevétel......................................................... 914 843 Brand használati díj .................................................................................................... 600 600 Tárgyi eszközök, immateriális javak és értékesítésre kijelölt eszközök értékesítésének eredménye ..................................................................................... 594 237 Pan-Inform értékesítésének eredménye (29.2 megjegyzés)........................... 3 289 - Egyéb ............................................................................................................................ 2 824 3 378 Összesen ........................................................................................................... 8 221 5 058
23 KAMATBEVÉTEL 2022 2023 Követelések és kölcsönök kamatbevétele .......................................................... 1 484 3 219 Céltartalék kamatkomponensének feloldása .................................................... 17 787 Osztalékbevétel ....................................................................................................... 76 113 Pénzügyi lízing kamatbevétele ............................................................................. 11 9 Összesen ........................................................................................................ 1 588 4 128
24 KAMATKÖLTSÉG 2022 2023 DT-nek fizetendő kamatköltség ........................................................................... 2 616 9 352 Lízing kötelezettség kamatköltsége .................................................................... 6 114 6 964 Frekvenciadíj kötelezettség kamatköltsége ....................................................... 4 687 4 183 Egyéb kamatköltség ............................................................................................... 3 329 4 146 Céltartalékok kamatkomponense ........................................................................ 1 117 883 Aktivált pénzügyi költségek................................................................................... (267) (526) Összesen ........................................................................................................ 17 596 25 002
Minősített eszköz bekerülési értékének részét képezik azon hitelköltségek, amelyek az eszköz beszerzéséhez, építéséhez vagy előállításához közvetlenül hozzárendelhetők. Az egyéb hitelköltségeket költségként az eredménykimutatásban számoljuk el. A hitelköltségek kamatot és más olyan finanszírozási költségeket tartalmaznak, melyeket a Csoport a hitelek kapcsán fizet. Az aktiválható hitelköltség a Csoport adott időszakban fennálló általános hitelei költségének súlyozott átlaga. További információkért lásd a 9.1 és 10.1 megjegyzéseket. Azt nevezzük minősített eszköznek, melynek a szándékolt használatba helyezése jelentős (jellemzően 12 hónapnál több) időt vesz igénybe.
A kamatköltséget nettó módon, az aktivált hitelköltséggel csökkentett értéken mutatjuk ki. Ehhez 2023-ban 3,75%-4,74%- os rátákat alkalmaztunk (2022-ben 0,67%-2,34%). A kamatráták számításánál az Egyéb pénzügyi költségeket (25. megjegyzés) is figyelembe vettük.
101
25 EGYÉB PÉNZÜGYI KÖLTSÉGEK - NETTÓ 2022 2023 Díj/jutalék ................................................................................................................................................ 5 086 6 248 Pénzügyi instrumentumok nettó árfolyamvesztesége/(nyeresége) ........................................... 24 637 (10 298) Egyéb nettó árfolyamveszteség ......................................................................................................... (357) (4) FVTPL (nem derivatív) pénzügyi eszközök értékelésének vesztesége/(nyeresége) külső féllel szemben ........................................................................................................................................ (106) (112) FVTPL (nem derivatív) pénzügyi kötelezettségek értékelésének vesztesége/(nyeresége) külső féllel szemben .............................................................................................................................. (9) (135) Derivatívák értékelésének vesztesége/(nyeresége) kapcsolt féllel szemben ........................... (20 450) 27 467 Összesen ................................................................................................................................... 8 801 23 166 A pénzügyi instrumentumok értékelése kapcsán 2022-ben elszámolt jelentős árfolyamveszteséget főként a forint árfolyamának drámai gyengülése okozta. 2023-ban ez a forint erősödése miatt jelentős mértékű nyereséget eredményezett. A devizás kitettség jelentős része derivatív ügyletekkel fedezett, így a forint árfolyamingadozásának negatív hatása a részben eliminálódott. 2022-ben a kapcsolt féllel szembeni derivatívákon elszámolt jelentős összegű pozitív értékelési eredményre az árfolyammozgáson túl, a forint kamatkörnyezet drámai megugrása is kedvező hatással volt. A kapcsolt felekkel kötött derivatívákon realizált jelentős 2023-as veszteségek részben annak köszönhetőek, hogy a csökkenő forint kamatkörnyezet és az érintett derivatívák lejáratának közeledése miatt a korábbi évek nyeresége visszafordult, részben annak a kompenzáló hatásnak, ami a pénzügyi eszközök fenti nyereségéhez kapcsolódik.
26 VÁLTOZÁSOK A CSOPORTBAN 26.1 Akvizíciók 2022-ben és 2023-ban nem történt új akvizíció. A goodwill 2022-es növekedése egy 2021-es üzleti tevékenység megszerzéséhez kapcsolódott, amelyre az üzleti kombináció kezdeti értékelése csak előzetesen került meghatározásra. A nettó eszközérték 2022-ben került véglegesítésre, amely alapján a nettó eszközérték valós értéke 266 millió forinttal csökkent, a goodwill értéke pedig növekedett. Az alábbi táblázat mutatja tranzakciók összefoglalását.

| 2022 |  | 2023 |
Teljes vételár ............................................................................................................... |  | - |  | -
Ebből: Megszerzett nettó eszközállomány valós értéke ..................................... |  | 266 |  | -
Az akvizíción keletkező teljes különbözet ..................................................... |  | 266 |  | -
- ebből Goodwill ................................................................................................ |  | 266 |  | -
- ebből Negatív goodwill.................................................................................. |  | - |  | -

27 EGY RÉSZVÉNYRE JUTÓ EREDMÉNY (EPS)
A részvényenkénti eredmény alapértéke úgy kerül kiszámításra, hogy a Társaság részvényeseire jutó éves eredményt elosztjuk az abban az évben forgalomban lévő törzsrészvények súlyozott átlagos számával. Minden érték megtalálható az Eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban.
A jelentéstételi időszakban nem volt olyan tranzakció, mely hígított részvényhozamot eredményezett volna, ezért az egy részvényre jutó hozam és az egy részvényre jutó hígított hozam megegyezik 2022-ben és 2023-ban.
102
28 TÁRGYI ESZKÖZÖK ÉS IMMATERIÁLIS JAVAK BESZERZÉSE Az alábbi táblázatban a tárgyi eszközök és immateriális javak beruházásait a folytatódó tevékenységek keretében a beszerzésükre fordított összeggel egyeztetjük. Az aktivált hitelkamatot a tárgyi eszközök és immateriális javak beruházásai tartalmazzák adott esetben. 2022.12.31. 2023.12.31 Beruházás tárgyi eszközökbe (9.2 megjegyzés) .......................................... 95 537 73 356 Beruházás használatijog-eszközökbe (9.2 megjegyzés) ............................ 30 161 23 089 Beruházás immateriális javakba (10.2 megjegyzés) .................................. 33 692 31 836 Beruházás tárgyi eszközökbe és immateriális javakba ......................... 159 390 128 281 Aktivált eszközhöz kapcsolódó támogatás ................................................... (a) (2 675) (854) Használatijog-eszközök változása .................................................................. (30 161) (23 089) Beruházási szállítói kötelezettségek változása ............................................ (b) (7 106) (6 629) Beruházási adókedvezmény elismerése(+)/kivezetése(-) ......................... (c) 1 769 2 406 Tárgyi eszközök és immateriális javak beszerzésére fordítottösszeg . 121 217 100 115 (a) 2023-ban 838 millió forintot a kormányzat megtérített. A tárgyi eszközök beszerzéséhez kapcsolódó kormányzati támogatás részletei a 4.2.4.2 megjegyzésben továbbá a 9 és 14 megjegyzésekben kerültek bemutatásra. (b) A Beruházási szállítói kötelezettségek változása soron azt a hatást mutatjuk ki, hogy a beruházási szállítók tényleges kiegyenlítése a beruházás megvalósulását követően történik. (c) A befektetési adókedvezmény elismeréséről (kivezetéséről) további információkat a 6. megjegyzésben talál.
29 LEÁNYVÁLLALATOK ÉS ÜZLETI KOMBINÁCIÓK AKVIZÍCIÓJÁNAK ÉS ÉRTÉKESÍTÉSÉNEK CASH-FLOW HATÁSA 29.1 Leányvállatok és üzleti kombinációk akvizíciójának Cash-Flow hatása A leányvállalatok és üzletágak megvásárlására fordított összeg a tranzakció zárása előtt kifizetett előlegeket, a tranzakció zárásakor kifizetett kezdő vételárat, valamint az akvizíciókat követő években megfizetett további függő vételárak összegét tartalmazza. 2022.12.31. 2023.12.31. Kábeltévé üzleti tevékenységek (26.1 megjegyzés) ........................................... - (67) Leányvállalatok és üzletágak beszerzésére fordított összeg ........................ - (67) 2023-ban 67 millió forint függő vételár került kifizetésre, amely egy 2021-es kábeltévé akvizícióhoz kapcsolódott. 29.2 Pan-Inform Kft. értékesítése A Telekom Rendszerintegráció Zrt. 2021 decemberében üzletrész adásvételi szerződést írt alá leányvállalata, a Pan-Inform Kft. értékesítéséről a Magyar Állam részére, amely megállapodás a magyarországi központi egészségügyi szolgáltatások, valamint az ahhoz kapcsolódó kórházi informatikai rendszer fejlesztésével és támogatásával foglalkozó tevekénységeket érinti, Az értékesítési tranzakció 2022. január végén zárult, amikor 5,5 milliárd forint összegű vételár került átutalásra. Ez a leányvállalat nem minősült külön pénztermelő egységnek, ezért nem minősült megszűnt tevékenységnek.
103
30 FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK 30.1 Függő követelések Függő követelés alatt olyan lehetséges eszközt értünk, amely múltbeli események következménye, de amelynek létezése még bizonytalan, nem a Csoport irányítása alatt álló jövőbeli eseményektől függ. Ezek az eszközök nem jelennek meg a mérlegben. A Csoportnak nincsenek olyan függő követelései, amelyeknél a gazdasági hasznossággal járó javak beáramlása valószínű és jelentős lenne.
30.2 Függő kötelezettségek Függő kötelezettségekre nem számolunk el céltartalékot. A függő kötelezettség egy múltbeli eseményből adódó lehetséges kötelezettség (kivéve a jövőbeni teljesítést elváró szerződéseket), amelyet egy vagy több, a társaság által nem teljesen ellenőrzött, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy elmaradása fog igazolni. Függő kötelezettség az a múltbeli eseményből adódó jelen kötelezettség, amelyet azért nem ismerünk el, mert nem valószínű, hogy a kötelezettség rendezése gazdasági értéket megtestesítő források kiáramlását igényli, vagy a kötelezettség összege nem becsülhető megbízhatóan. Az alábbiakban a Csoport legjelentősebb függő kötelezettségeit mutatjuk be. Ezekre az ügyletekre nem számoltunk el céltartalékot, mert a menedzsment nem tartja valószínűnek, hogy jelentős kifizetésekre kerülne sor ezekkel kapcsolatban, vagy a kötelezettség összege megfelelő megbízhatósággal nem becsülhető. 30.2.1 Magyarország 30.2.1.1 Garanciák A Magyar Telekom Nyrt. ki van téve annak a kockázatnak, hogy garanciát hívjanak le tőle. Erről bővebben lásd a 4.5.4 megjegyzést. 30.2.2 Észak-Macedónia 30.2.2.1 Függő kötelezettségek A Makedonski Telekomnak egy 240 millió MKD (1,5 milliárd forint) összegű függő kötelezettsége van egy kártérítési jogvitával összefüggésben, amit az adatátviteli hálózatokhoz való hozzáférés piacán fennálló erőfölényével való állítólagos visszaélése miatt indítottak a Makedonski Telekommal szemben. Jogi tanács és a bírósági eljárásban bemutatott erős jogi érvek alapján a menedzsment nem tartja valószínűnek, hogy a bírósági eljárás a követelt összegű kötelezettséggel zárul.
31 BESZERZÉSI ELKÖTELEZETTSÉGEK 31.1 Tárgyi eszközökre és immateriális javakra vonatkozó beszerzési elkötelezettségek Az alábbi táblázat a Magyar Telekom tárgyi eszközökre és immateriális javakra vonatkozó szerződéses elkötelezettségeit mutatja. Ezek többsége két éven belül esedékes. 2022.12.31. 2023.12.31. Tárgyi eszközök ........................................................................................................... 16 290 11 411 Immateriális javak ...................................................................................................... 2 307 6 719 Összesen ........................................................................................................... 18 597 18 130 31.2 Elkötelezettség üzleti tevékenységek vásárlására A MagyarTelekom nem volt olyan kifizetés, amelynek során akvizíció keretében leányvállalatot, vagy üzleti kombinációt szerzett 2022 és 2023 során.
104
32 TRANZAKCIÓK KAPCSOLT VÁLLALKOZÁSOKKAL A Csoport kapcsolt felei magánszemélyek vagy gazdálkodó egységek lehetnek, akik kapcsolt viszonyban állnak a Csoporttal. Magánszemély vagy annak közeli hozzátartozója esetében Csoporttal szemben kapcsolt viszony akkor áll fent amennyiben a magánszemély: ▪ ellenőrzést, közös ellenőrzést gyakorol, vagy ▪ jelentős befolyással rendelkezik a Társaság felett; ▪ kulcspozícióban lévő vezető a beszámolót készítő gazdálkodó egységnél vagy annak egy anyavállalatánál. A gazdálkodó egység kapcsolt viszonyban áll a beszámolót készítő gazdálkodó egységgel, ha a következő feltételek közül bármelyik teljesül: ▪ A gazdálkodó egység és a beszámolót készítő gazdálkodó egység ugyanazon csoport tagja (tehát minden egyes anyavállalat, leányvállalat és társleányvállalat kapcsolt viszonyban áll egymással). ▪ Az egyik gazdálkodó egység a másik gazdálkodó egység társult vállalkozása vagy közös vállalkozása (vagy olyan csoport tagjának társult vállalkozása vagy közös vállalkozása, amelynek a másik gazdálkodó egység is tagja). ▪ Mindkét gazdálkodó egység ugyanazon harmadik fél közös vállalkozása. ▪ Az egyik gazdálkodó egység egy harmadik gazdálkodó egység közös vállalkozása, a másik gazdálkodó egység pedig a harmadik gazdálkodó egység társult vállalkozása. ▪ A gazdálkodó egység munkaviszony megszűnése utáni juttatási programot biztosít a beszámolót készítő gazdálkodó egység munkavállalói vagy a beszámolót készítő gazdálkodó egységgel kapcsolt viszonyban álló gazdálkodó egység munkavállalói részére. Ha a beszámolót készítő gazdálkodó egység maga biztosítja az ilyen programot, akkor a szponzoráló munkáltatók szintén kapcsolt viszonyban állnak a beszámolót készítő gazdálkodó egységgel. ▪ A gazdálkodó egység egy a Társasággal kapcsolt viszonyban álló magánszemély ellenőrzése vagy közös ellenőrzése alatt áll vagy ilyen személy a gazdálkodó egységben kulcspozíciót tölt be. ▪ A gazdálkodó egység vagy annak a csoportnak bármely tagja, amelyiknek a gazdálkodó egység részét képezi, kulcspozícióban lévő vezetői szolgáltatásokat nyújt a beszámolót készítő gazdálkodó egységnek vagy a beszámolót készítő gazdálkodó egység anyavállalatának. A Csoport a kapcsolt felekkel folytatott ügyleteket a független felekkel kötött ügyletekkel azonos feltételekkel kötötte. Az elvégzett értvesztés tesz alapján kapcsolt vállalkozásokkal szemben fennálló követelésekre nem képeztünk értékvesztést a bemutatott időszakokban.
105
32.1 A Deutsche Telekom Csoport és a Német Szövetségi Köztársaság 32.1.1 Deutsche Telekom Csoport A Deutsche Telekom AG a Társaság tényleges (közvetett, végső) többségi tulajdonosa, 63,55%-os tulajdonosi hányaddal rendelkezik. A Deutsche Telekom Csoportnak számos vezetékes, mobil- és IT-szolgáltató leányvállalata van világszerte, amelyekkel a Csoport folyamatos üzleti kapcsolatban áll. Az alábbi táblázat a DT Csoporttal kapcsolatos jelentősebb tranzakciókat és egyenlegeket mutatja be: 2022.12.31 2023.12.31

Bevételek a DT Csoportnak nyújtott szolgáltatásokból ...................................... |  | 24 629 | 25 898
DT Csoport által nyújtott szolgáltatások költsége............................................... |  | (21 297) | (22 725)
DT Csoportnak nyújtott támogató szolgáltatások bevétele .............................. |  | 379 | 85
Kamatköltség DT Csoportnak .................................................................................. | 23 | (2 616) | (9 352)
Anyavállalatnak fizetett osztalék............................................................................. |  | (9 290) | (18 894)
DT Csoporttal szembeni vevőkövetelések ............................................................ | 4.2.2.1 | 7 993 | 7 803

DT Csoporttal szembeni szállítói kötelezettségek ............................................... 4.4.5 (13 241) (9 951) DT Csoport hitelek...................................................................................................... 4.4.1 (161 944) (141 495)

DT Csoporttal kötött derivatív ügyletek valós értéke – eszköz ......................... | 4.2.3 | 31 723 | 17 295
DT Csoporttal kötött derivatív ügyletek valós értéke – kötelezettség ............ | 4.4.3 | (2 035) | (120)

32.1.2 A Német Szövetségi Köztársaság A Német Szövetségi Köztársaság mind közvetlenül, mind közvetve tulajdonosa a DT AG-nak a jegyzett tőke mintegy 30,5 százalékával. A korábbi évek közgyűléseinek átlagos látogatottsága alapján a Német Szövetségi Köztársaság a DT AG közgyűlésein stabil többséget képvisel, így bár kisebbségi részesedéssel rendelkezik, a DT AG mégis függ a Szövetségi Köztársaságtól. Ezért a Szövetségi Köztársaság, a Szövetségi Köztársaság által ellenőrzött vagy azzal közös vezetésű társaságok kapcsolt vállalkozásnak minősülnek a DT és következésképp a Magyar Telekom szempontjából is. A Magyar Telekom és a DT AG üzleti tevékenysége során nem bonyolított egyedileg jelentős ügyletet sem 2023-as, sem 2022-es pénzügyi év során a Szövetségi Köztársaság által ellenőrzött vagy közös vezetésű társasággal.
32.2 Igazgatósági és felügyelőbizottsági tagok 2022 2023 Igazgatósági tagok díjazása* .................................................................................... 26 19 Felügyelőbizottsági tagok díjazása ......................................................................... 37 37 Igazgatósági tagoknak nyújtott kölcsön ................................................................ - - Felügyelőbizottsági tagoknak nyújtott kölcsön ................................................... - - *A független tagok kivételével az Igazgatóság tagjai lemondtak a tiszteletdíjukról, illetve egyes tagok tiszteletdíjukat jótékony célra ajánlották fel. Jótékonysági célra felajánlott tiszteletdíj, 2023-ban 6 millió forint volt (2022-ben 8,4 millió forint).
106
32.3 Kulcspozícióban lévő vezetők Kulcspozícióban lévő vezetőknek a Társaság vezető döntéshozóit tekintjük. A vezérigazgató és a vezérigazgató- helyettesek együttesen látják el a legfőbb működési döntéshozó funkciót (CODM) a Társaságban. A Csoportban felmerült, kulcsvezetőkkel kapcsolatos kompenzációs költségeket (amelyek magukban foglalják a tb- járulékot és a béreket terhelő egyéb adókat) a következő táblázat tartalmazza: 2022 2023 Bérköltség és egyéb személyi jellegű juttatások ................................................. 1 264 1 440

Munkaviszony megszűnésével kapcsolatos szerződéses költség .................... | 1 | -
Részvényalapú juttatások (20.1 megjegyzés) ..................................................... | 32 | 27
| 1 297 | 1 467

Nyugdíj - és egyéb alapokba befizetett összegek (társadalombiztosítási járulékot is beleértve) ................................................................................................ 162 210 Az Igazgatóság és a Felügyelőbizottság javadalmazásáról részletes információkat a külön közzétett javadalmazási jelentés tartalmaz. A Csoport nem nyújt hitelt a kulcsvezetőinek.
107
33 BEMUTATANDÓ SZEGMENSEK ÉS INFORMÁCIÓ A FÖLDRAJZI TERÜLETEKRŐL
33.1 Szegmensek szerinti bemutatás A Csoport szegmensinformációit úgy mutatjuk be, ahogy azokat a Magyar Telekom Nyrt legfőbb működési döntéshozói (CODM) és a kulcsvezetők is rendszeresen megkapják. A legfőbb működési döntéshozók a felelősek az erőforrások működési szegmensek közötti elosztásáért, valamint ezek teljesítményének havi értékeléséért. A vezérigazgató és helyettesei értékelik a Csoport teljesítményét és döntést hoznak. A működési szegmensek által alkalmazott számviteli politikák és értékelési alapelvek nagyon hasonlítanak a Csoport által alkalmazott, a 2-es megjegyzésben kifejtett számviteli politikákhoz. A kisebb eltérések elsősorban abból erednek, hogy a működési szegmensek éves eredménye az éves beszámolóhoz képest korábban kerül meghatározásra és lezárásra, minden év január 8-10. között. Bármilyen, a szegmensek eredményének zárási és a pénzügyi kimutatások jóváhagyási időpontja között felmerült és módosítást igénylő tétel a következő évi szegmenseredményekben kerül kimutatásra. A működési szegmensek bevétele tartalmaz külső ügyféltől származó, illetve szegmensek közötti támogató szolgáltatásokból származó bevételt is. A Társaság menedzsmentje a működési szegmensek eredményét az EBITDA AL (Kamatok, adófizetés és értékcsökkenési leírás előtti eredmény, korrigálva az eszköz használati jog után elszámolt értékcsökkenéssel és kamattal) szintjéig vizsgálja. A Társaság menedzsmentje nem követi nyomon az eszközöket és kötelezettségeket a szegmensek szintjén. Egy másik fontos szegmensszintű kulcsmutató (KPI) a beruházási tevékenység (Capex), és az eszközhasználati jog és spektrum licenc nélküli beruházási tevékenység (Capex AL), amelyet a tárgyi eszközök és immateriális javak éves beruházásaként határoztunk meg.
33.2 Bemutatandó szegmensek A Magyar Telekom működési szegmensei az MT-Magyarország és Észak-Macedónia. Az MT-Magyarország szegmens Magyarország területén nyújt mobil- és vezetékes távközlési, televíziós, infokommunikációs és rendszerintegrációs szolgáltatást lakossági és üzleti ügyfelek millióinak a Telekom márka alatt (mivel a korábban használt T-Systems márkanév 2022. november óta már nem kerül használatra). A lakossági, kis- és középvállalati, valamint a kiemelt üzleti ügyfelek (nagyvállalati és állami szektor) kiszolgálása is a Telekom márka alatt történik. Az MT-Magyarország szegmens felelős a nagykereskedelmi mobil- és vezetékes szolgáltatásokért is Magyarország területén, valamint stratégiai, az üzletágakat érintő menedzsment- és támogató funkciót lát el, beleértve a beszerzési, pénzügyi, ingatlan-, számviteli, adó-, jogi, belső ellenőrzési és hasonló megosztott szolgáltatásokat és a Csoport egyéb központi funkcióit. Ezen kívül ez a szegmens felel még a Bulgáriában és Romániában helyi vállalatoknak és távközlési szolgáltatóknak nyújtott nagykereskedelmi szolgáltatásokért. Az Észak-Macedónia szegmens felelős a Csoport mobil- és vezetékes távközlési szolgáltatások teljes skálájáért Észak- Macedóniában. 33.2.1 A CODM-nek rendszeresen szolgáltatott információk A következő táblázatok azokat a bemutatandó szegmensekre vonatkozó információkat tartalmazzák (a Csoport-számokkal egyeztetve), melyek a CODM számára rendszeresen rendelkezésre állnak. Ez magában foglalja a nyereségesség számos kulcsfontosságú mutatóját, amelyek mérlegelésre kerülnek a teljesítmény értékelése és a források elosztása során. A vezetőség úgy véli, hogy a bevételek, az EBITDA, az EBITDA AL és a Capex, Capex AL a legmegfelelőbb mutatók az egyes szegmensek teljesítményének nyomon követésére, és a leginkább összhangban vannak azzal, ahogyan a csoport eredményeit ezekben a pénzügyi kimutatásokban jelentik.
108
Bevételek 2022 2023 MT-Magyarország összbevétele .......................................................................... 670 510 774 817 Ebből MT-Magyarország bevételei a többi szegmenstől ................................ (119) (93) MT-Magyarország bevételei külső ügyfelektől ............................................ 670 391 774 724 Észak-Macedónia összbevétele ........................................................................... 75 329 74 117 Ebből Észak-Macedónia bevételei a többi szegmenstől ................................. (60) (59) Észak- Macedónia bevételei külső ügyfelektől ............................................. 75 269 74 058 Szegmensek konszolidált összbevétele ........................................................ 745 660 848 782 Értékelési különbségek/kerekítés a szegmensek és a Csoport bevételei között ........................................................................................................................... 1 009 590 A Csoport teljes bevétele ............................................................................... 746 669 849 372 MT-Magyarország szegmensbevételek 2022 2023 Hang alapú bevételek .............................................................................................. 112 596 122 815 Nem hang alapú bevételek ..................................................................................... 153 959 193 620 Készülékértékesítés árbevétele ............................................................................. 106 438 109 414 Egyéb mobilbevételek ............................................................................................. 13 295 18 559 Mobil bevételek összesen ............................................................................. 386 288 444 408 Hang alapú kiskereskedelmi bevételek ................................................................ 29 688 30 431 Szélessávú kiskereskedelmi bevételek ................................................................. 67 716 85 405 TV* ............................................................................................................................... 57 129 66 476 Készülékértékesítés árbevétele ............................................................................ 16 717 19 828 Egyéb vezetékes bevételek* ................................................................................. 40 402 43 986 Vezetékes bevételek összesen ..................................................................... 211 652 246 126 Rendszerintegráció/Információtechnológiai bevételek .................................. 72 570 84 283 MT-Magyarország szegmensbevételek összesen........................................ 670 510 774 817 *A 2022. évi értékek módosításra kerültek, mivel a video-on-demand szolgáltatásból származó bevételek már a TV bevételek között kerültek bemutatásra és nem az egyéb vezetékes bevételek között, hogy a valós működési teljesítmény jobban érvényesüljön.
109
Észak-Macedónia szegmensbevételek 2022 2023 Hang alapú bevételek ................................................................................................ 14 889 14 815 Nem hang alapú bevételek ....................................................................................... 17 583 17 747 Készülékértékesítés árbevétele ............................................................................... 11 733 11 909 Egyéb mobilbevételek ............................................................................................... 2 692 3 170 Mobil bevételek összesen ............................................................................... 46 897 47 641 Hang alapú kiskereskedelmi bevételek .................................................................. 5 258 5 113 Szélessávú kiskereskedelmi bevételek ................................................................... 5 829 6 453 Tévé ............................................................................................................................... 6 016 5 518 Készülékértékesítés árbevétele ............................................................................... 183 125 Egyéb vezetékes bevételek ...................................................................................... 7 244 7 415 Vezetékes bevételek összesen ........................................................................ 24 530 24 624 Rendszerintegráció/Információtechnológiai bevételek ..................................... 3 902 1 852 Észak-Macedónia szegmensbevételek összesen ........................................... 75 329 74 117 Mivel az egyéb forrásból származó bevételek a teljes összbevételen belül nem képviselnek jelentős részt, a
szegmensbevételek tekintetében azzal a feltételezéssel élünk, hogy a teljes bevétel ügyfélszerződésből származó bevétel.
110
Szegmenseredmények 2022 2023 MT-Magyarország ...................................................................................................... 218 974 255 253 Észak-Macedónia ........................................................................................................ 29 312 31 489 Szegmens - EBITDA összesen ......................................................................... 248 286 286 742 Értékelési különbségek/kerekítés a szegmensek és a Csoport között EBITDA .......................................................................................................................... (340) 423 Csoport - EBITDA összesen ............................................................................ 247 946 287 165 Használatijog-eszközök értékcsökkenése - MT-Magyarország ......................... (19 415) (21 336) Használatijog-eszközök értékcsökkenése - Észak-Macedónia .......................... (904) (923) Nem allokált tételek ................................................................................................... (118 449) (116 909) Csoport - Értékcsökkenés és amortizáció összesen ..................................... (138 768) (139 168) Használatijog-eszközök kamat költsége - MT-Magyarország ........................... (5 981) (6 817) Használatijog-eszközök kamat költsége - Észak-Macedónia ............................. (133) (147) Nem allokált tételek ................................................................................................... (18 695) (37 077) Csoport - Nettó pénzügyi eredmény összesen.............................................. (24 809) (44 041) MT-Magyarország ...................................................................................................... 193 578 227 100 Észak-Macedónia ........................................................................................................ 28 275 30 419 Szegmens - Lízing utáni EBITDA AL összesen ................................................ 221 853 257 519 Értékelési különbségek/kerekítés a szegmensek és a Csoport között EBITDA AL .................................................................................................................... (340) 423 Csoport - Lízing utáni EBITDA AL összesen ................................................... 221 513 257 942 Nem allokált tételek ................................................................................................... 26 - Társult befektetések eredménye ................................................................... 26 - Nem allokált tételek ................................................................................................... (17 321) (19 552) Csoport – Nyereségadó .................................................................................. (17 321) (19 552) Adózott eredmény .......................................................................................... 67 074 84 404
111
Capex (Tárgyi eszközök, immateriális javak és eszköz használati jog beruházásai) 2022.12.31. 2023.12.31. MT-Magyarország ...................................................................................................... 133 419 111 898 Észak-Macedónia ........................................................................................................ 23 395 16 268 Szegmens-Capex összesen ............................................................................ 156 814 128 166 Mobil licencek beszerzése (10. megjegyzés) ........................................................ 3 092 586 Egyéb értékelési különbségek a szegmensek és a Csoport Capex között ...... - 37 A Csoport összes beruházása tárgyi eszközökbe és immateriális javakba .. 159 906 128 789 Capex AL 2022.12.31. 2023.12.31. MT-Magyarország ...................................................................................................... 104 123 90 222 Észak-Macedónia ........................................................................................................ 25 622 15 441 Szegmens Capex AL összesen ......................................................................... 129 745 105 663 Csoport Capex AL értékelési különbségek ............................................................ - 37 Csoport Capex AL összesen ............................................................................ 129 745 105 700 A mobil licencek beszerzését nem tekintjük a szegmens Capex részének. A Csoport összes beruházása tárgyi eszközökbe és immateriális javakba megegyezik a 9, 10 és 28 megjegyzések „Beruházás” soraival. 33.3 Információ a földrajzi területekről A lenti táblázat a Csoport külső ügyfelektől származó bevételeit mutatja be országonként, a Csoport számainak meghatározásakor alkalmazott értékelési elvekkel összhangban. Mivel az egyéb forrásból származó bevételek a teljes összbevételen belül nem képviselnek jelentős részt, a szegmensbevételek tekintetében azzal a feltételezéssel élünk, hogy a teljes bevétel ügyfélszerződésből származó bevétel. Bevételek 2022 2023 Magyarország.............................................................................................................. 659 473 761 234 Észak-Macedónia ........................................................................................................ 75 269 74 058 Románia........................................................................................................................ 7 514 8 750 Bulgária ........................................................................................................................ 4 413 5 330 A Csoport összbevétele ....................................................................................... 746 669 849 372
112
A következő táblázat a Csoport befektetett eszközeit mutatja országonkénti bontásban (beleértve az adott országban lévő működési szegmenshez allokált goodwillt is), összehasonlítva a Csoport összes befektetett eszközével, a Csoport-számok meghatározásakor alkalmazott értékelési elvekkel összhangban. Befektetett eszközök 2022.12.31. 2023.12.31. Magyarország.............................................................................................................. 1 027 963 1 016 642 Észak-Macedónia ........................................................................................................ 118 841 113 473 Bulgária ........................................................................................................................ 4 125 4 447 Románia........................................................................................................................ 5 094 4 797 Összesen az Egyéb hosszú lejáratú pénzügyi eszközök, Befektetés társult és közös vezetésű vállalatokban és a halasztott adó kivételével ................. 1 156 023 1 139 359 Egyéb hosszú lejáratú pénzügyi eszközök (4.2.4.2) ............................................. 3 796 4 381 Éven túli vevőkövetelések (4.2.2.1) ........................................................................ 22 806 25 060 Származékos pénzügyi instrumentumok kapcsolt féllel szemben (4.2.3) ...... 31 723 9 632 Halasztottadó-követelés (6.3.2) .............................................................................. 742 123 A Csoport befektetett eszközei összesen ....................................................... 1 215 090 1 178 555
113
34 SZABÁLYOZOTT PIACOK ÉS TEVÉKENYSÉGEK A Magyar Telekom elsődleges üzleti tevékenysége a vezetékes- és mobilszolgáltatás-nyújtás Magyarországon. Ezen szolgáltatások mind az unió, mind a magyar jog által szabályozottak. Ezen szolgáltatások szabályozásának főbb jellemzőit az alábbiakban ismertetjük. A magyar hírközlési piacok szabályozása elsősorban az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C törvény (Eht.) és az NMHH elnöke által kiadott rendeletek alapján történik. Az NMHH önálló szabályozó szerv, amely jogalkalmazói tevékenysége mellett törvényi felhatalmazás alapján jogszabályalkotást is végez. Magyarország 2020. december 21-én átültette az 1972/2018/EU irányelvet (Kódex), amely átalakította az uniós hírközlési keretszabályozást, az Eht. XVI. Fejezetébe tartozó szabályok 2021. június 30-ától alkalmazandók. Az új szabályozás körében uniós rendeletben kerül szabályozásra a hívásvégződtetési díj, azonban a korábbi szabályozott piacokra vonatkozó jogszabályi keretek főbb vonalaikban érintetlenek maradnak. 34.1 Hozzáférési szabályok A szabályozott piacok listáját az EU Bizottságának ajánlásai tartalmazzák. Jelenleg a Bizottság új, a 2014/710/EU ajánlást felváltó 2020/2245/EU ajánlásának megfelelően az alábbi piacok minősülnek uniós szinten azonosított piacnak: ▪ Tömeges hozzáférés piaca (M1) ▪ Magas minőségű hozzáférés piaca (M2) Az ajánlástól a nemzeti hatóságok eltérhetnek. Ennek megfelelően a magyar szabályozó azonban a korábbiaknak megfelelően 4 szabályozott piacot tart nyilván, a Magyar Telekom mind a négy szabályozott piacon jelentős piaci erejű szolgáltató. M1 piac: A hatályos piachatározat a fix hívásvégződtetés- és indítás piacán (M1 piac) 2018. május 15-én került publikálásra, mely szerint a kötelezettségek kiterjesztésre kerültek az összes - szám szerint 144 – telefonszolgáltatóra. Ezt követően a Kódex alapján 2021. július 1-jétől a vezetékes hívásvégződtetési díj mértékét a hatályos piachatározatban szereplő mértéktől függetlenül a Bizottság (EU) 2021/654 rendelete határozza meg, amely a 2023-as évre vonatkozóan átszámítva 0,2880 HUF/perc volt. A hatályos MARIO-ban szereplő kiegészítő szolgáltatásokat a Hatóság által meghatározott díjon a Magyar Telekom 2020. január 1-jével köteles biztosítani. M2 piac: A Társaság a mobil nagykereskedelmi hívásvégződtetés szolgáltatás piacán (M2 piac) JPE szolgáltatónak minősül, és a Bizottság (EU) 2021/654 rendeletének kell megfelelnie a hálózatába irányuló hanghívások végződtetési díja (MTR) tekintetében. Az MTR mértéke az uniós szabályozás alapján a 2023-as évre vonatkozóan átszámítva 1,6461 HUF/perc. A legutóbbi mobilpiaci határozat 2021. január 13-án került publikálásra, ez azonban csak a JPE-kijelölést tartalmazza, a korábbi kötelezettségek érvényben maradtak, azzal, hogy az NMHH a kötelezettségekről egy külön határozatban fog rendelkezni. M3 piac: A Magyar Telekom vezető piaci szereplő a bérelt vonali és a szélessávú hozzáférés kiskereskedelmi piacán. Az érvényben lévő 3(a) és 3(b) piachatározatok értelmében minden kiskereskedelmi terméknek a nagykereskedelmi termék alapján/felhasználásával a versenytársak által „reprodukálhatónak” kell lenni. Ebből kifolyólag a teljes kiskereskedelmi portfóliónak ki kell alakítani a nagykereskedelmi megfelelőjét, amit meg kell feleltetni az NMHH által előírt díjszintnek. A nagykereskedelmi vezetékes tömegpiaci szélessávú szolgáltatásokra vonatkozó feltételrendszert és díjszinteket a 2017. december 15-én publikálásra került a 3(a) és 3(b) piachatározat tartalmazza. A Társaság kötelezett az egyenlő elbánás elvének a betartására, melynek értelmében a nagykereskedelmi szolgáltatások vonatkozásában azonos feltételeket kell biztosítani a versenytársaknak, azonos körülmények között. A 2017. december 15-én publikálásra került 3(a) (PC/17915- 66/2017. ügyiratszám) és 3(b) (PC/17920-66/2017. ügyiratszám) piachatározatok díjszámítási módszertana az alulról építkező hipotetikus hosszú távú különbözeti költségeken alapul (Bottom-up LRIC+). Az új díjak 2019. január 1-jével alkalmazandók.
114
Újdonság a legfrissebb piachatározatban, hogy a földrajzi szegmentáció alkalmazása bevezetésre került, így egyes versenyző településeken a Társaság kötelezettségek alól mentesítésre került. Új szolgáltatási kötelezettségként megjelent az L2-WAP (Layer 2 szintű nagykereskedelmi hozzáférési szolgáltatás) kötelezettség, mely szolgáltatás tartalommal kiegészített referencia ajánlatot a Hatóság PC/16593-31/2018. számú határozatában, 2019. november 6-án állapított meg. A módosított referenciaajánlat 2019. december 1. napján lépett hatályba azzal, hogy az L2 regionális szintű nagykereskedelmi hozzáférési alapszolgáltatás rendelkezésre állásának véghatárideje a módosított referenciaajánlat hatálybalépését követő hatodik hónap első napja, azaz 2020. június 1. M4 piac: A magas minőségű szélessávú szolgáltatás piacán az NMHH 2019. február 27-én közzétette PC/12186-44/2018. számú piachatározatát, amelyben a Magyar Telekomot JPE szolgáltatóként jelölte meg az „Ethernet bérelt vonali végződtetési szegmens szolgáltatás” tekintetében. A piachatározat értelmében a Magyar Telekom Magyarország teljes területén JPE-kötelezettség alá esik, a magas minőségű hozzáférést szabályozott költségalapú áron köteles biztosítani. 34.2 Frekvenciabeszerzés 2012. júniusában a magyar Országgyűlés elfogadta az Eht. módosítását, mely kibővítette az NMHH hatáskörét és feladatait. A módosítás értelmében minden spektrummal kapcsolatos ügy az NMHH-hoz került. 2004. december 7-én a Társaság a 2100 MHz frekvenciasávban megszerezte bizonyos frekvencia blokkok spektrumhasználati jogát IMT-2000/UMTS mobil távközlési rendszerek (3G rendszer) kiépítése és üzemeltetése céljából. A spektrum licenc időtartama 15 év (2019. december 7-i lejárat) volt, mely 2018. decemberében további 7,5 évvel meghosszabbításra került 11 milliárd forint egyszeri díj ellenében. A Társaság 2009. április 30-án elnyerte a frekvenciahasználati jogosultságot a 26 GHz-es sáv egyik blokkjára („D”). 2012. május 14-én a Magyar Telekom elnyerte 4 db alapblokk jogosultságát a 26 GHz frekvenciasávban (4 x 2x28 MHz). 2016- ban a Társaság megvásárolta a GTS számára kijelölt 2 db blokkot. 2016. november 1-től az NMHH hatályos frekvenciakijelölési határozata alapján a Magyar Telekom a 26 GHz-es sávban 6 alapblokkal rendelkezik (2 x 28 MHz mindegyik). A Magyar Telekom ezen felül 114,6 millió forintért megvásárolta a GTS 26 GHz-es sávban fenntartott frekvencia-blokkjait, amelyre 2016. november 1- jén nyílt meg a használati joga. A 2009-ben megszerzett „D” blokk használati joga 2018 folyamán meghosszabbításra került. A Társaság 2011 decemberében jelentkezést adott be az NMHH-hoz a 900 MHz-es frekvenciasávon nyújtható mobil távközlési szolgáltatáshoz kapcsolódó frekvenciahasználati jogosultság tárgyában kiírt, szabad spektrumra vonatkozó árverésre. A meghirdetett spektrum technológia-semlegesen használható fel. A Hatóság 2012. január 30-án kézbesítette a Társaság részére az árverést lezáró elsőfokú határozatát. A Társaság az árverésen 2 db, egyenként 1 MHz szélességű duplex frekvenciablokk frekvenciahasználati jogosultságát nyerte el 15 évre. 2013. szeptember 6-án a Magyar Telekom és az NMHH elnöke aláírta a 900 MHz-es és az 1800 MHz-es sávok használatára vonatkozó Hatósági Szerződés módosításáról szóló megállapodást. Az NMHH 2014. május 22-én közzétette a „Szélessávú szolgáltatásokhoz kapcsolódó frekvenciahasználati jogosultságok tárgyában kiírt pályázati dokumentációt” A pályázatban a 800 MHz / 900 MHz / 1800 MHz / 2600 MHz és 26 GHz frekvenciasávok blokkjai szerepeltek. 2014. szeptember 29-én az NMHH közzétette a pályázat eredményeit, mely szerint a Magyar Telekom összesen 58 650 millió forint értékben nyert frekvenciahasználati jogosultságot az alábbi sávokban:

▪ | 2 x 10 MHz a 800 MHz,
▪ | 2 x 2 MHz a 900 MHz,
▪ | 2 x 30 MHz a 2600 MHz és
▪ | 2 x 10 MHz az 1800 MHz-es frekvenciasávban.

2014. október 15-én a Magyar Telekom és az NMHH aláírta a 800 MHz, 900 MHz és 1800 MHz frekvenciasávokról szóló Hatósági Szerződést, amely az aláírás napján hatályba lépett. Az új sávokra vonatkozó frekvencia és rádió engedély 2014. október 17-én került kibocsátásra a Magyar Telekom részére. A 2014. évi pályázat eredményeként a Magyar Telekom 2029. június 15-ig szerzett frekvenciahasználati jogot a fenti spektrumokra. A Hatósági Szerződés – az abban foglalt követelmények teljesülése esetén - további 5 évvel meghosszabbítható.
115
Az NMHH 2019. július 18-án közzétette az „5G bevezetését támogató és további vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokhoz kapcsolódó frekvenciahasználati jogosultságok tárgyában kiírt árverési dokumentációt”. Az árverésen a 700 MHz-es, a 2100 MHz-es, a 2600 MHz-es és a 3600 MHz-es frekvenciasávok blokkjai szerepeltek. A 2020. március 26-i árverésen a Magyar Telekom összesen 54 240 millió forint értékben nyert frekvenciahasználati jogosultságot az alábbi sávokban: ▪ 2 x 10 MHz a 700 MHz, ▪ 2 x 10 MHz a 2100 MHz és ▪ 1 x 120 MHz a 3600 MHz-es frekvenciasávban. A felhasználói blokkokra kiterjedő frekvenciahasználati jogosultságok 15 éves meghatározott időtartama szólnak (2034. április 3.), mely jogosultság egy alkalommal 5 (öt) évvel meghosszabbítható versenyeztetési eljárás lefolytatása és újabb egyszeri díj megfizetése nélkül. Az aktuális 900 MHz-es és 1800 MHz-es frekvenciasávokra vonatkozó árverési eljárás végleges dokumentációját az NMHH 2020. október 16-án publikálta. A jogosultságok 2022 áprilisától 15 éves meghatározott időtartamra szólnak, mely egy alkalommal 5 évvel meghosszabbításra kerülhet. A Magyar Telekom ezen árverési eljárásra vonatkozóan részvételi szándékát 2020. november 10-én jelezte. Az árverési eljárásban 6 db 2x5 MHz-es frekvencia blokk kerül értékesítésre a 900 MHz-es és 12 db 2x5 MHz-es frekvencia blokk az 1800 MHz-es frekvenciasávban. A Magyar Telekom 2 x 8 MHz frekvencia blokkot vásárolt a 900 MHz-es és 2 x 20 MHz frekvencia blokkot vásárolt a 1800 MHz-es frekvenciasávban. Az NMHH 2022. november 8-án a 32 GHz-es frekvenciasáv rádióspektrum-használati jogosultsága tárgyában kiírni tervezett árverési eljárás dokumentációjának tervezetét és konzultációra vonatkozó felhívást tett közzé, amely konzultációra 2022. november 22-én került sor. Az NMHH 2023. május 23-án közzétett határozata szerint a Magyar Telekom sikeresen elnyerte 6 frekvenciablokk használatát. 34.3 Egyetemes szolgáltatások Az egyetemes szolgáltatások olyan alapvető hírközlési szolgáltatások (helyhez kötött telefonhálózathoz való hozzáférés, nyilvános állomások, országos belföldi tudakozó, előfizetői névjegyzék), melyek minden felhasználó számára megfizethető ár ellenében hozzáférhetők. A hatályos szabályozásnak megfelelően az NMHH 2018. január 19-én közzétette ajánlati felhívását az egyetemes szolgáltatás önkéntes vállalására vonatkozóan. A Magyar Telekom nem nyújtott be ajánlatot egyik pályázati elemre sem. Az NMHH döntése alapján a Magyar Telekom egyetemes szolgáltatónak minősül nyilvános állomások, helyhez kötött telefonhálózathoz való hozzáférés, valamint előfizetői névjegyzék területén, hatálybalépés: 2019. január 1. Változás a 2014. évben történt egyetemes szolgáltatási területhez képest, hogy a Magyar Telekom egyetemes szolgáltatási területéből kikerültek a 74 (Szekszárd) és a 75 (Paks) körzetszámok, viszont bekerült újként a 62 (Szeged) körzetszám. A Kódex változást hoz az egyetemes szolgáltatási kötelezettség terén – a Magyar Telekom egyes korábbi kötelezettségeket nem köteles tovább nyújtani (pl. nyomtatott telefonkönyv), miközben Magyarországon biztosítani kell a jövőben a megfizethető és megfelelő internet-szolgáltatást a fogyasztók számára. Az NMHH 2022. december 19-én tette közzé a megfelelő és megfizethető internetszolgáltatási egyetemes kötelezettségre vonatkozó kijelölő határozatát, amelyben a Magyar Telekomot egyetemes szolgáltatóként jelölte ki 2023. július 1-jétől. 34.4 Végfelhasználói jogok 2007. június 30. óta EU rendelet szabályozza a nemzetközi roaming tarifákat – mind nagykereskedelmi, mind kiskereskedelmi ügyfelek viszonylatában – ársapka rendszer alapon. A rendelet csúszó díjcsökkentést írt elő, ami a következő évekre további éves nagykereskedelmi és kiskereskedelmi díjcsökkentést tesz kötelezővé (EU Roaming Regulation I.). 2009. júliustól az EU szabályozott díjakat vezetett be az SMS és adat-roaming szolgáltatások vonatkozásában, hasonlóan a beszédcélú roaming szolgáltatás szabályozásához (EU Roaming Regulation II.). Ezt követően az EU (Bizottsága) 2012. július 1-jén tovább bővítette az EU roaming szabályozást, új szabályozási elemmel: a szabályozott roaming szolgáltatások elkülönített értékesítésének előírásával. Ennek eredményeként a Magyar Telekomnak meg kellett teremtenie a technikai lehetőségét egy Alternatív Roaming Szolgáltató hosztolásának és engedélyeznie kell,
116
hogy ügyfelei az EU területén az adott külföldi EU tagállam mobil szolgáltatójának ún. Local Break-out megoldását használják 2014. július 1-től (EU Roaming Regulation III.). Az Európai Parlament a “Full Roam Like At Home With Fair Use Policy Possibility” modellt 2017. június 15-től írta elő kötelezettségként az európai mobil szolgáltatók számára (EU Roaming szabályozás IV.) Ezek eredményeként az európai kiskereskedelmi roaming hang, SMS és adat árszintek a honos – nemzeti – díjszinthez közelivé váltak. A Bizottság (EU) 2016/2286 végrehajtási rendelete 2016. december 15-én került publikálásra. A végrehajtási rendelet tartalmazza a méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazására és a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak eltörlése fenntarthatóságának értékelési módszertanára, valamint a barangolásszolgáltatók által az értékelés céljából benyújtandó kérelemre vonatkozó részletes szabályokat. A Társaság az előírt határidőig – 2019. május 15-ig - végrehajtotta az Európai Parlament és a Tanács 2018/1971 Rendelete az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és a BEREC Működését Segítő Ügynökségnek (BEREC Hivatal) a létrehozásáról, az (EU) 2015/2120 rendelet módosításáról, valamint az 1211/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletben foglalt az Európai Unió tagállamaiba irányuló nemzetközi hívások és SMS díjazásra vonatkozó díjcsökkentést. A Kódex a legnagyobb változásokat a végfelhasználói jogok területén jelentette: minden előfizetői kapcsolatunkat érintették a változások, amelyek átültetése jelentős IT-fejlesztéseket és folyamati változtatásokat igényelt. 34.5 Macedón mobiltávközlési szolgáltatások A Makedonski Telekom AD Skopje (MKT, korábban T-Mobile) tevékenysége révén a Csoport az észak-macedón mobil távközlési piacon is jelen van. Az észak-macedón távközlési szektort elsődlegesen a 2014 márciusában hatályba lépett elektronikus hírközlési törvény (EKT), másodlagosan további szektor specifikus rendeletek szabályozzák. 2008. szeptember 5-én az Elektronikus Kommunikációs Ügynökség (NRA) hivatalból értesítette a T-Mobile-t, hogy koncessziós szerződésében, mely hírközlési hálózatok és szolgáltatások kerültek kiosztásra és megjelölésre. A T-Mobile GSM 900 sávú rádiófrekvencia engedélye is az elektronikus hírközlési törvényben szabályozott módon került kiállításra, 2018. szeptember 5-ig terjedő érvényességgel, amely 2018-ban további 10 évvel meghosszabbításra került 2028-ig. A szabályozásokban bekövetkezett változások értelmében a 900 MHz sáv nyitottá vált az UMTS technológia számára. Az MKT kérésére rádiófrekvencia-engedélyét úgy módosították, hogy ezen frekvenciák most technológiasemlegesek. 2008-ban 2x15 MHz licenc került kiadásra a 2100 MHz-es frekvencián, 10 éves érvényességgel 2018. december 17-ig, mely licencek 2018-ban 10 évvel meghosszabbításra kerültek 2028-ig az EKT értelmében. A 2013 augusztusában lefolytatott nyilvános spektrum árverésen a teljes 790-862 MHz-es sáv, valamint a korábban ki nem osztott 1740-1880 MHz-es sáv került értékesítésre LTE technológia felhasználhatósággal. Mindhárom észak- macedóniai szolgáltató 1x10 MHz frekvenciasávot vásárolt a 800 MHz sávban és 2x15 MHz-t az 1800 MHz sávban. Az egyes engedélyek díja egyszeri 10,3 millió euró (mintegy 3,2 milliárd forint) volt. Az engedélyek 20 évre szólnak 2033. december 1-i lejárattal, és a hírközlési törvény rendelkezéseinek megfelelően további 20 évvel meghosszabbíthatók. A One és a VIP egyesülése után az A1 Macedonia (korábban One.VIP) 2016. november 18-án előterjesztett egy keresletet az NRA felé a földfelszíni mobil szolgáltatásoknál (LMS) használt rádiófrekvenciák licenceinek megváltoztatását illetően (108269/1, 108271/1, 104068, 104069, 104711, 108269/2 és 108267/2 rekordszámok). Az NRA határozatot hozott, miszerint nem hagyja jóvá a One.VIP újraosztási kérelmét. Tender eljárás során új licenc került kiadásra a 2100 MHz-es sávban (2x15 MHz) az MKT részére. A 2100 MHz-es sávban (2x10 MHz) új licenc került kiadásra az A1 Macedonia részére is. A licenc 2028 végéig érvényes. 2022. július 11-én az NRA közvetlen odaítélési eljárás keretében új engedélyt adott ki 700 MHz és 3.x GHz (5G) sávokban Makedonski Telekomnak (2x10 MHz a 700 MHz sávban és 100 MHz a 3.x GHz sávban). Az engedély érvényessége 15 év. Ugyanennyi spektrumot adtak ki az A1 Macedonia számára is. 2014. december 19-én a hírközlési törvény módosítására került sor. Számos jelentős változtatás történt az EKT-ben, többek között a Balkáni Roaming Szabályozás volt az egyik legfontosabb változás az EU Roaming III szabályozással egyetemben. A roaming árak csökkenésének fokozatos elérése 2017. július 1-én befejeződött. 2019-ben a nyugat-balkáni országok (WB6 – Észak-Macedónia, Montenegró, Szerbia, Bosznia, Albánia, Koszovó) szabályozó testületei roaming szabályozást vezettek be, kezdve az RLAH+ különdíj modellel 2019. július 1-jétől 2021. június 30-ig. 2021. július 1-jétől az RLAH (Roam Like At Home – belföldi díjszabás szerinti roaming) modell szabályozást kell megvalósítani. Ezen szabályozással a nemzetközi hívásvégződtetési díjak is csökkentek a WB6 országok között.
117
A piac mindkét mobil szolgáltatóját, a Makedonski Telekomot és az A1 Macedonia-t JPE-nek nyilvánították a releváns „Hozzáférés és híváskezdeményezés publikus mobilkommunikációs hálózaton” nagykereskedelmi piacon. Az NRA mindkét szolgálatóra ugyanazon kötelezettségeket rótta ki: ▪ kötelezettség alapú mobil hozzáférés biztosítása minden típusú MVNO számára (beleértve a viszonteladói modellt is); ▪ költség alapú díjkalkuláció teljes MVNO-k számára; ▪ „retail minus” árazás a viszonteladói modell számára (-35%); ▪ hozzáférés biztosítása az MMS szolgáltatásokhoz és a technológia-semleges mobil adatszolgáltatáshoz. 2016. júliusában lépett a macedón piacra és kezdte meg kiskereskedelmi tevékenységét az A1 hálózatán kiszolgált Lyca Mobile MVNO szabályozott nagykereskedelmi feltételek mellett. Szintén az A1 hálózatán, 2020 októberétől egy új MVNO (Green Mobile) indította el tevékenységét viszonteladóként. 2022 októberében új MVNO, az MTel (Telekom Szerbia leányvállalata) amely az A1 hálózatán kezdte meg a szolgáltatását. Mindhárom MVNO-t a mobilhívás-végződtetés érintett piacán jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatónak minősítették. A Telekabel kábelüzemeltető szolgáltató, mely már jelen van a piacon, vezetékes szolgáltatásokat nyújt (hang, szélessávú internet és TV), 2019. januárjában MVNO-ként kezdte meg működését a Makedonski Telekom mobil hálózatán szabályozott nagykereskedelmi feltételekkel. VIP által korábban birtokolt, 2017-ig érvényes két licenc (10 MHz a 900 MHz sávban és 10 MHz az 1800 MHz sávban) időtartama 2017. március 23-án lejárt, a sávok alsóbb részeibe kerültek. Az A1 Macedonia-nak (korábban One.VIP) a licenc meghosszabbítására vonatkozó kérelme alapján az NRA 2016. november 2-án a 0804-974-es számú határozatot hozta, melyben ezen két licencet nem hosszabbította meg. Jelenleg ezen rádiófrekvenciák nincsenek kiosztva és nem értékesíthetők a meglévő szolgáltatók számára, harmadik belépőnek vannak fenntartva. 2017. május 26-án az A1 Macedonia kérelmet (regisztrációs száma: 108267/2) intézett az NRA felé az LMS-nél használt rádiófrekvenciák licencének megváltoztatása ügyében, miáltal az 1770-1785/1865-1880 MHz rádiófrekvencia blokkok kiosztásra kerültek. 2017. október 9-én az NRA elutasító határozatot adott ki az A1 Macedonia 1800 MHz-en történő átalakítási kérelmére vonatkozóan. Ezen döntés ellen, az A1 Macedonia által benyújtott fellebbezés alapján, az NRA 2019. szeptemberében végül jóváhagyta az 1800 MHz-en való átalakítási kérelmet, az A1 Macedonia javára történt bírósági döntésnek köszönhetően. Az 1800 MHz-es sávban az A1 Macedónia egy 35 MHz-es hatalmas folytonos blokkot kap 2019 október 15-i hatállyal. Az MKT kérelme alapján az NRA meghosszabbította a 900(2x12,5 MHz), az 1800(2x10 MHz) és a 2100(2x15 MHz) licenceket további 10 éves érvényességgel (2028-2029-ig) egyszeri díj nélkül. 2022 márciusában meghosszabbította az A1 Macedonia 1800 (2x10 MHz) licenceket. 2019 áprilisában az Információs és közigazgatási minisztérium kiadta a Nemzeti Szélessávstratégiát, mely az alábbi célokat tűzte ki: ▪ 2023 végére legalább egy nagyobb város 5G-s lefedésre kerüljön ▪ 2025 végére az NRA által kijelölt regionális és országos autópályák folyamatos 5G-s lefedésre kerüljenek ▪ 2027 végére minden városi terület folyamatos 5G lefedettsége ▪ 2029 végére mindenki számára elérhető 5G-s internet legalább 100 Mbps internet sebességgel ▪ 2029 végére az országban lévő háztartások előfizetői szerződéseinek legalább 50%-a rendelkezzen legalább 10 Mbps internet sebességgel ▪ 2029 végére az Észak-macedón Köztársaság minden háztartásában megfizethető hálózati hozzáférés, mely legalább 100 Mbps letöltési sebességet biztosít 1 Gbps feljavítási lehetőséggel ▪ 2029 végére minden közintézmény (iskolák, egyetemek, kutatóközpontok és egyéb oktatási intézmények, egészségügyi intézmények, minisztériumok, bíróságok, helyi önkormányzatok, valamint egyéb hatóságok és szervek) minimum 1 Gbps szimmetrikus internethozzáférése 2021 elején nyilvános vita alapján az NRA változásokat hajtott végre a rádiófrekvencia (RF) díjakra vonatkozó rendeletben: ▪ 3.x GHz felett az RF díjak 50%-os csökkenése (4 000 euró/MHz-ről 2 000 euró/MHz-re) ▪ 700 MHz-re az RF díjak 50%-os csökkentése (11 480 euró/MHz-ről 5 740 euró/MHz-re) ▪ 55 GHz-re (E sáv RF kapcsolat) az RF díjak 50%-os csökkentése (4 000 euró/250 MHz-ről 2 000 euró/250 MHz-re)
118
34.6 Macedón vezetékes távközlési szolgáltatások A Makedonski Telekom a vezetékes szolgáltatások számos szabályozott piacán rendelkezik JPE kötelezettségekkel. 2015 év elején megtörtént az optikai hálózatokhoz való hozzáférés szabályozása, 3-as és 4-es szinten közeli bitfolyam hozzáféréssel (LBA) NGA-n keresztül, valamint 2-es szinten virtuális hurokátengedéssel (VULA). Az MKT saját kiskereskedelmi ügyfelei számára új hozzáférési technológiákat (2017-ben VDSL vektoros technológia) tett elérhetővé, ami új nagykereskedelmi hozzáférési szolgáltatások bevezetéséhez és a szabályozott kötelezettségek módosításához vezetett. A központi hozzáférés helyhez kötött nagykereskedelmi biztosítása tömegpiaci termékekhez elemzés (6. piac) végleges határozata 2017 áprilisában jelent meg. Az NRA első alkalommal szabályozta a fényvezető-koax hibrid (Hybrid Fiber Coax – HFC) hozzáférést. Minden már meglévő kötelezettség a fémvezető és fényvezető hálózatokat érintően változatlan maradt a 2022-es új elemzést követően. Minden kötelezettség a szélessávú piacon a JPE-ként működő MKT és A1 Macedónia számára is alkalmazandó. A 2016 szeptemberétől életbe lépő kiegészítések tartalmazzák az új és már meglévő elektronikus hálózatokra (ATLAS) való új regisztrációs kötelezettséget a társasházakra és a hálózathasználatra vonatkozóan, valamint egy új kötelezettséget az NRA számára az összes szolgáltató által az optikai gerinc szegmens felmérésre vonatkozóan megküldött riportok közzétételére. Az NRA közzétette a tendert az egyetemes szolgáltató (USO) részére 2021 októberében a 2022-től 2026-ig terjedő időszakra és a legfőbb kritériumok egyike a pályázók finanszírozási igénye volt. A tender eredményeképpen a Makedonski Telekom a vezetékes hozzáférések és fogyatékkal élő felhasználók hozzáférése (hang és internet minimum 12 Mbit/mp letöltés) szolgáltatás esetén egyetemes szolgáltató 2026-ig. Az A1 Macedonia került kijelölésre a nyilvános fizetős telefonok szolgáltatás esetén. Az R3 Infomedia aláírta a szerződést az NRA-val a telefonkönyvi szolgáltatások és lekérdezések egyetemes szolgáltatásra vonatkozóan. A piaci trendeket és az EU szabályozásokat követve, az NRA néhány piac deregulációjáról döntött: bérelt vonalak törzsszegmense és az Ethernet bérelt vonali szolgáltatások szabályozásának elkerülése; bérelt vonalak (kiskereskedelmi) minimális készlete; WLR (Wholesale Line Rental, Nagykereskedelmi Vonalbérlet) piac; hagyományos vezetékes hang szolgáltatások (hozzáférés és forgalom). A MKT költségalapú árazást alkalmaz a szabályozott nagykereskedelmi szolgáltatások esetében, az LRIC módszer alapján. 2019 közepén az NRA megvalósította az ERT tesztelést (árpréses módszertan) a két domináns szolgáltató (MKT és A1 Macedónia) által biztosított NGA bázisú szélessávú nagykereskedelmi szolgáltatásokon. A továbbfejlesztett ERT modell tesztelni fogja a kiskereskedelmi csomagok (beleértve a szélessávú szolgáltatásokat 30 Mbps-nél magasabb hozzáférési sebességgel) gazdasági replikálhatóságát.
119
35 MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK A beszámolási időszakot követően lényeges esemény nem történt.
Budapest, 2024. február 22.
120 MAGYAR TELEKOM TÁVKÖZLÉSI NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG KONSZOLIDÁLT ÜZLETI / VEZETŐSÉGI JELENTÉS A 2023. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉVRE
121 BEVEZETÉS A Magyar Telekom leányvállalataival együtt alkotja a Magyar Telekom Csoportot (továbbiakban: Magyar Telekom vagy Csoport). A Csoport tevékenységének bemutatására a Konszolidált Éves Beszámolóban kerül sor (34. megjegyzés), míg a Konszolidált Üzleti / Vezetőségi jelentés az alábbi témákról tartalmaz további információkat: ▪ ÖSSZEFOGLALÓ A 2023. ÉVI MŰKÖDÉSRŐL ▪ A CSOPORT JEGYZETT TŐKÉJE, RÉSZVÉNYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ JOGOK, AZOK ÁTRUHÁZÁSA ▪ TÁRSASÁGIRÁNYÍTÁS ▪ SZOCIÁLIS ÉS FOGLALKOZTATÁSI KÉRDÉSEK, EMBERI JOGOK ▪ IGAZGATÓSÁGI, FELÜGYELŐBIZOTTSÁGI, VALAMINT A MENEDZSMENT TAGJAINAK JAVADALMAZÁSA ▪ KUTATÁS ÉS FEJLESZTÉS ▪ INGATLANKEZELÉS, TELEPHELYEK ▪ FENNTARTHATÓSÁG ÉS KÖRNYEZETVÉDELEM ▪ VÁLLALATI MEGFELELŐSÉG ▪ GAZDASÁGI KÖRNYEZET, KITEKINTÉS ÉS CÉLOK ▪ BELSŐ KONTROLLOK, KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK ▪ A 2023-AS PÉNZÜGYI EREDMÉNYEK ELEMZÉSE ▪ MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK
122 ÖSSZEFOGLALÓ A 2023. ÉVI MŰKÖDÉSRŐL Pénzügyek A változékony gazdasági körülmények ellenére, a Magyar Telekom teljesítette a 2023-ra kitűzött célokat. A csoport bevétele 13,8%-kal 849,4 milliárd forintra nőtt az előző év azonos időszakához képest, az EBITDA AL pedig 257,9 milliárd forintot tett ki, ami 16,4%-os növekedést jelent az előző év azonos időszakához képest. Továbbá, a módosított nettó eredmény 93,6 milliárd forintot míg a spektrum licenszek nélküli szabad cashflow 86,8 milliárd forintot ért el 2023. év végére. Ezek az eredmények a minőségi hálózatok sikeres monetizálásának, az infláció-követő díjkorrekció bevezetésének, a vonzó szolgáltatási kínálatnak és a kiváló ügyfélkiszolgálásnak egyaránt köszönhető. Hálózat A Csoport 2023-ban is folytatta mindkét országban a legfontosabb hálózati beruházásait, amelyek célja, hogy ügyfelek számára olyan kiemelkedő hálózatot biztosítson, amilyet igényelnek és értékelnek, akár otthon, akár útközben. A magyarországi optikai hálózatépítési program keretében éves szinten nagyságrendileg 200 ezer további gigabit képes hozzáférési pontot létesített, így az év végére Magyarországon több mint 3,6 millió hozzáférési ponton tudott gigabites sebességet biztosítani. Ez a Magyar Telekom vezetékes infrastruktúrájának több mint 80%-át jelenti. Észak-Macedóniában is folytatódott az optikai hálózat kiépítése, ahol év végére több mint 300 ezer hozzáférési pont vált gigabitképessé. A Társaság Magyarországon tovább folytatta a mobil rádiótechnológiai hálózat-korszerűsítési projektet is, amely lehetővé teszi a növekvő mobiladat-igény kielégítését, valamint az 5G lefedettség folyamatos bővítését. Az év során végrehajtott fejlesztéseknek köszönhetően, a magyarországi mobilhálózat 80%-a átesett a modernizáción, valamint év végére a kültéri lakossági 5G lefedettég 65%-ra emelkedett. Mindemelett Észak-Macedóniában már 2022 év végére megtörtént a teljes RAN modernizáció míg az 5G lakosságszám arányos kültéri lefedettség meghaladta a 80%-ot 2023 végén. Ügyfelek A kiemelkedő hálózat, a kiváló ügyfélkiszolgálás és a személyre szabott megoldások biztosítása érdekében tett erőfeszítések sikerét az ügyfélkör további bővülése tükrözi: a magyarországi vezetékes szélessávú előfizetői bázis 5%-kal, a TV előfizetői bázis 3%-kal míg a mobil SIM kártyák száma 5%-kal bővült az egy évvel korábbi szinthez képest. Mindemellett egyre több ügyfél dönt úgy, hogy gigabites technológián keresztül csatlakozik a Csoport vezetékes hálózatához, számuk év végén meghaladta az 1,3 milliót. Mobil szolgáltatások terén az adatforgalom továbbra is meredeken emelkedett, az egy ügyfélre jutó átlagos havi mobiladat-használat a magyar operációban éves összevetésben több mint 20%-kal nőtt és megközelítette a 12 GB-t. Hatékonyság A fent említett kedvező működési folyamatokat azonban kedvezőtlen külső gazdasági folyamatok kísérték, köztük a pótadófizetési kötelezettség, a megugró energiaköltségek és a jelentős inflációból eredő költségnyomás. Ennek következtében a hatékonyságjavító intézkedések elsődleges szerepet játszottak a jövedelmezőség fenntartása szempontjából. Ezen intézkedések közé tartozott az infláció-követő díjkorrekció bevezetése, melyet 2023. március 1-től hajtott első alkalommal végre a Társaság magyarországi operációban. A Társaság erőfeszítéseinek sikerét jelzi, hogy a Scope Ratings GmbH a hitelminősítés éves felülvizsgálata eredményeként pozitívra javította a Magyar Telekom kibocsátói hitelkockázati besorolásának kilátását, valamint megerősítette a Társaság kibocsátói hitelkockázati besorolását és a nem alárendelt, nem biztosított adósságához tartozó BBB+ minősítést. A Társaság fenntarthatósági törekvéseiért is további elismeréseket kapott 2023 folyamán; az MSCI megerősítette a Magyar Telekom ESG besorolását ’AAA’ minősítésre, míg a Carbon Disclosure Project (CDP) javította a klíma változással kapcsolatos besorolását A- besorolásra, valamint az ISS Corporate Solutions a telekommunikációs szektor legjobban teljesítő vállalatai között jelölte meg a Magyar Telekomot.
123 1 A CSOPORT JEGYZETT TŐKÉJE, RÉSZVÉNYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ JOGOK, AZOK ÁTRUHÁZÁSA A Magyar Telekom Nyrt. jegyzett tőkéje 2023. december 31-én 97 155 886 700 forint volt, ami 971 558 867 „A” sorozatú dematerializált törzsrészvényből áll. Az „A” sorozatú törzsrészvények névértéke 100 forint. Az „A” sorozatú törzsrészvényekhez kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket az Alapszabály 4. pontja tartalmazza részletesen (http://www.telekom.hu/rolunk/befektetoknek/tarsasagiranyitas/tarsasagiranyitasi_dokumentumok ). A 2023. április 19-én megtartott Éves Rendes Közgyűlés által elhatározott alaptőke-leszállítást a Cégbíróság 2023. június 28-án bejegyezte. A Társaság alaptőkéje így 100 580 135 200 forintról 97 155 886 700 forintra csökkent a 34 242 485 darab egyenként 100 forint névértékű névre szóló dematerializált „A” sorozatú, a Társaság tulajdonában lévő törzsrészvény (saját részvény) bevonásával. A 2023. december 31-ére vonatkozó tulajdonosi szerkezetet az alábbi táblázat tartalmazza: Részvényesek Részvény darabszám Részesedés (%) Deutsche Telekom Europe B.V. .............................................. 617 436 759 63,55 Nyilvánosan forgalmazott………………………………………………. .. 312 344 390 32,15 Saját részvények ........................................................................ 41 777 718 4,30 971 558 867 100,00 A Deutsche Telekom Europe B.V., amely a Társaság szavazati jogának 66,41%-ával rendelkezik, a Deutsche Telekom Csoport tagja. A Magyar Telekom tényleges irányító tulajdonosa a Deutsche Telekom AG (DT vagy DT AG). A Deutsche Telekom Europe B.V.-nek a többi részvényessel megegyezően szavazati jogai vannak, így a többi részvénytulajdonoshoz hasonlóan a Deutsche Telekom Europe B.V. is részvényenként egy szavazattal rendelkezik. 1.1 Szavazati jogok és szavazás Minden „A” sorozatú törzsrészvény részvényenként egy szavazatra jogosít a Társaság Közgyűlésén. A Közgyűlésen az a részvényes, illetve részvényesi meghatalmazott (nominee) vehet részt, akit legkésőbb a Közgyűlés kezdőnapját megelőző második munkanapon bejegyeztek a részvénykönyvbe. A Közgyűlés a határozatait egyszerű szavazattöbbséggel hozza, kivéve, ahol az Alapszabály a döntést a leadott szavazatok legalább háromnegyedes többségéhez köti. Nincs korlátozás a nem-rezidens vagy külföldi részvényesek jogaiban, a törzsrészvények birtoklását és az ahhoz fűződő szavazati jog gyakorlását illetően. A törzsrészvényekhez fűződő szavazati jogokat az Alapszabály nem korlátozza. A Társaságnak nincs különleges irányítási joggal felruházott részvénye. 1.2 A részvények átruházása A dematerializált részvény átruházásához az átruházásra irányuló szerződés vagy más jogcím, valamint az átruházó értékpapírszámlájának megterhelése és az új jogosult értékpapírszámláján a dematerializált részvény jóváírása szükséges. A dematerializált részvény jogosultjának, annak az értékpapírszámlának a jogosultját kell tekinteni, amelyiken a dematerializált részvényt nyilvántartják. Az „A” sorozatú törzsrészvények átruházása nincs kötve egyéb korlátozáshoz vagy beleegyezés megszerzéséhez. 2 TÁRSASÁGIRÁNYÍTÁS 2.1 Közgyűlés A Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik - amennyiben a törvény vagy az Alapszabály eltérően nem rendelkezik - az Alapszabály megállapítása és módosítása (Alapszabály 5.2. (a) pont). Az Alapszabályban foglaltak szerint az Igazgatóság jogosult a Társaság székhelyének, telephelyeinek és fióktelepeinek, valamint– a főtevékenység megváltoztatása kivételével – a Társaság tevékenységi köreinek módosítására vonatkozó döntések meghozatalára és ezzel összefüggésben az Alapszabály módosítására (Alapszabály 6.4. (p) pont).
124 2.2 Igazgatóság Az Igazgatóság működését az ügyrendje szabályozza (https://www.telekom.hu/rolunk/befektetoknek/tarsasagiranyitas/igazgatosag). Az Igazgatóság hatáskörébe tartozik minden olyan, a Társaság irányításával és üzletmenetével kapcsolatos kérdés, amely az Alapszabály, vagy jogszabály rendelkezése folytán nem tartozik a Közgyűlés vagy más társasági szervek kizárólagos hatáskörébe. Az Igazgatóság az üzleti év végén jelentést készít a Közgyűlésre a részvényesek számára, negyedévente pedig a Felügyelőbizottságnak a Társaság gazdálkodásáról, a Társaság vagyonáról, a Társaság pénzügyi helyzetéről és a Társaság üzletpolitikájáról. Az alaptőke felemelésére és saját részvény megszerzésére vonatkozó hatásköri előírásokat az Alapszabály 5.2 (b) és (p), valamint 6.4. (l) és (m) pontja tartalmazza. A Közgyűlés a 8/2023 (IV.19.) sz. határozatával felhatalmazta az Igazgatóságot Magyar Telekom törzsrészvények vásárlására, a határozat elfogadásának napjától számított 18 hónapos időtartamra. A vonatkozó határozat a Társaság honlapján a Közgyűlések oldalon megtalálható. Az Alapszabály értelmében, az Igazgatóság legalább öt, de legfeljebb tizenegy tagból áll. Az Igazgatóság tagjait a Közgyűlés választja meg hároméves időtartamra, amennyiben a Közgyűlés nem rendelkezik eltérően. 2023. december 31- én az Igazgatóságnak nyolc tagja volt. Az Igazgatóság üléseit évente legalább négy alkalommal tartja. Az Igazgatóság ülése akkor határozatképes, ha azon az Igazgatósági tagok többsége jelen van. Az Igazgatóság minden tagjának egy szavazata van. Az Igazgatóság a tagok egyszerű többségének szavazatával hozza meg határozatait. 2023. december 31-én az Igazgatóság tagjai, az általuk elsődlegesen betöltött pozíció, valamint megválasztásuk éve a következő: Név Születési év Fő pozíció Megválasztás éve Daniel Daub ............................................ 1976 Deutsche Telekom AG európai tagvállalatok pénzügyekért és teljesítmény menedzsmentért felelés vezetője, Magyar Telekom Nyrt. Igazgatóságának elnöke 2023 Daria Aleksandrovna Dodonova ......... 1976 Magyar Telekom Nyrt. Gazdasági vezérigazgató- helyettese 2020 Fekete Gábor .......................................... 1950 Tanácsadó 2020 Elvira Gonzalez ....................................... 1975 Deutsche Telekom AG európai tagvállalatok B2B szegmenseiért felelős vezetője 2022 Frank Odzuck .......................................... 1959 Zwack Unicum Nyrt. vezérigazgatója 2006 Ratatics Péter ......................................... 1982 MOL Csoport Fogyasztói Szolgáltatások Ügyvezető Igazgatója 2019 Rékasi Tibor ............................................ 1973 Magyar Telekom Nyrt. vezérigazgatója 2018 Szabó Melinda ........................................ 1971 Deutsche Telekom AG európai tagvállalatok B2C szegmenseiért felelős vezetője 2022 A tagok megbízatása 2025. május 31-én jár le.
125 2.3 Menedzsment Az Igazgatóság az általa 2000-ben létrehozott Ügyvezető Bizottságot, mint döntéshozó testületet a társaságirányítási struktúra egyszerűsítésére irányuló kezdeményezés részeként 2020. január 1-i hatállyal megszüntette. Az Igazgatóság az Ügyvezető Bizottság feladatait és hatásköreit egyrészt az Igazgatósághoz, másrészt a vezérigazgatóhoz és a vezérigazgató-helyettesekhez telepítette. Ennek eredményeként az Ügyvezető Bizottság átalakult és agilis formában, „Leadership Squad”-ként működik. 2023. december 31-én a Menedzsment tagjai, valamint megválasztásuk éve a következő: Név Születési év Betöltött pozíció Megválasztás éve Rékasi Tibor ......................................... 1973 Vezérigazgató, Magyar Telekom Nyrt. 2013 Daria Aleksandrovna Dodonova ...... 1976 Gazdasági vezérigazgató-helyettes 2020 Pereszlényi Zoltán .............................. 1978 Kereskedelmi vezérigazgató-helyettes 2022 Friedl Zsuzsanna ................................. 1977 Chief People Officer 2017 Gonda Gábor ....................................... 1976 Vállalati szolgáltatások vezérigazgató-helyettes, Vezérigazgató, Telekom Rendszerintegráció Zrt. 2020 Lubor Zatko .......................................... 1974 Műszaki vezérigazgató-helyettes 2019 2.4 Felügyelőbizottság A Felügyelőbizottság tevékenységét az ügyrendje alapján végzi (https://www.telekom.hu/rolunk/befektetoknek/tarsasagiranyitas/felugyelo_bizottsag). A Felügyelőbizottság köteles a Közgyűlés elé kerülő előterjesztéseket megvizsgálni, és ezekkel kapcsolatos álláspontját a Közgyűlésen ismertetni. A számviteli törvény szerinti beszámolókról és az adózott eredmény felhasználásáról a Közgyűlés csak a Felügyelőbizottság írásbeli jelentésének birtokában határozhat. Közvetlenül a Felügyelőbizottság tesz javaslatot a Közgyűlésnek az Állandó Könyvvizsgáló megválasztása, díjazása és visszahívása vonatkozásában. A Társaság Alapszabályának megfelelően a Felügyelőbizottság öt tagból áll (három független tag és két munkavállalói képviselő). A Felügyelőbizottság tagjait a Közgyűlés választja meg három éves időtartamra, amennyiben a Közgyűlés nem rendelkezik eltérően. A Felügyelőbizottság munkavállalói képviselőit a Központi Üzemi Tanács jelöli. A Felügyelőbizottság ülése akkor határozatképes, ha azon a tagok kétharmada, de legalább három tag jelen van. 2023. december 31-én a Felügyelőbizottság tagjai, az általuk elsődlegesen betöltött pozíció, valamint megválasztásuk éve a következő: Név Születési év Fő pozíció Megválasztás éve Prof. Dr. Borbély Attila.................... 1951 Professzor Emeritus, Debreceni Egyetem Gazdaságtudományi Kar, a Magyar Telekom Nyrt. Felügyelőbizottságának elnöke 2020 Bereznai Gyula ................................. 1978 A Központi Üzemi Tanács elnöke, Magyar Telekom Nyrt. 2022 Dorogházi Krisztina.......................... 1972 Számvitel és kontrolling területért felelős senior alelnök, TechnipFMC 1 2020 Szakonyi András ............................... 1973 Globális Adatközpontokterületért felelős senior elnök-helyettes, Iron Mountain 2020 Szepesi Endre ................................... 1966 Üzemi Tanács tagja, Magyar Telekom Nyrt. 2022 A tagok megbízatása 2025. május 31-én jár le. 1 A pozíciót 2023. december 21-ig töltötte be.
126 2.5 Auditbizottság Az Auditbizottság működését az ügyrendje szabályozza (https://www.telekom.hu/rolunk/befektetoknek/tarsasagiranyitas/audit_bizottsag). Az Auditbizottság tagjai a Felügyelőbizottság független tagjai közül – a felügyelőbizottsági tagsággal megegyező időtartamra – a Közgyűlés által kerülnek megválasztásra. 2023. december 31-én az Auditbizottság tagjai a következők: ▪ Prof. Dr. Borbély Attila ▪ Dorogházi Krisztina ▪ Szakonyi András 2.6 Javadalmazási és Jelölő Bizottság A Társaság Igazgatósága megalapította a Javadalmazási és Jelölő Bizottságot, mely az ügyrendje szerint támogatja a Társaság Igazgatóságát a társasági testületek és a top vezetők javadalmazási, illetve egyes jelölési kérdéseiben (https://www.telekom.hu/rolunk/befektetoknek/tarsasagiranyitas/javadalmazas). A Javadalmazási és Jelölő Bizottság, többek között, javaslatot készít az Igazgatóság részére a vezérigazgató és a vezérigazgató-helyettesek munkaviszonyának létesítésére, megszüntetésére, illetve munkaszerződésének módosítására, valamint meghatározza a vezérigazgató és a vezérigazgató-helyettesek javadalmazását. A Javadalmazási és Jelölő Bizottság három tagból áll, a tagokat az Igazgatóság választja tagjai közül. A Javadalmazási és Jelölő Bizottság évente legalább kétszer ülésezik. 2023. december 31-én a Javadalmazási és Jelölő Bizottság tagjai a következők: ▪ Daniel Daub ▪ Elvira Gonzalez ▪ Frank Odzuck 2.7 Felelős társaságirányítási jelentés A Magyar Telekom Nyrt. a Budapesti Értéktőzsdén jegyzett részvénytársaság. A Budapesti Értéktőzsde 2004-ben jelentette meg Felelős Vállalatirányítási Ajánlásait (Ajánlások), amely a Budapesti Értéktőzsdén jegyzett társaságok vállalatirányítási gyakorlatára vonatkozóan tartalmazott ajánlásokat, figyelembe véve a nemzetközileg leggyakrabban alkalmazott elveket, a magyarországi tapasztalatokat és a magyar piac sajátosságait, valamint a Társasági Törvényt. 2007-ben, 2008-ban, 2012-ben, 2018-ban, valamint 2021-ben az Ajánlások módosításra kerültek. A mindenkor hatályos Ajánlások elérhetőek a Budapesti Értéktőzsde honlapján: https://www.bet.hu/Kibocsatok/Ajanlasok-kibocsatoknak/Felelos-tarsasgiranyitas A jelenleg hatályos szabályozásnak megfelelően a Magyar Telekom Igazgatósága a Felügyelőbizottság jóváhagyásával a Közgyűlés elé terjesztette a Felelős Társaságirányítási Ajánlások alapján készített Felelős Társaságirányítási Jelentését (jelentés), amely egyéb társaságirányításhoz kapcsolódó dokumentumokkal együtt a Társaság honlapján a társaságirányításhoz kapcsolódó oldalon található meg: http://www.telekom.hu/rolunk/befektetoknek/tarsasagiranyitas/tarsasagiranyitasi_dokumentumok Az Ajánlások alapján a tőzsdei társaságoknak kétféle módon kell nyilatkozniuk a felelős társaságirányítási gyakorlatukról. A jelentés első részében be kell számolniuk az adott üzleti évben alkalmazott felelős társaságirányítási gyakorlatukról, kitérve a társaságirányítási politikára, az esetleges különleges körülmények ismertetésére. A jelentés második részében a kibocsátók a "comply or explain" elvnek megfelelően az Ajánlások egyes meghatározott pontjaiban foglaltaknak való megfelelésről számolnak be, az egyes ajánlásoktól, illetve javaslatoktól való eltérések indokaival együtt. Ha a kibocsátó valamely ajánlást nem, vagy eltérő módon alkalmaz, akkor azt kell megmagyaráznia, hogy miben tér el és ennek mi az oka („comply or explain” elv). Ez a módszer lehetővé teszi, hogy a kibocsátó a rá jellemző egyedi, ágazati stb. sajátosságokra tekintettel tájékoztassa a részvényeseket és a piaci szereplőket, hogy miben és miért tér el az általános felelős társaságirányítási elvektől. Ugyanezen elvből kiindulva a javaslatok esetén is lehetőség van az eltérés megindokolására.
127 A jelentés 1-5. pontja az Igazgatóság, a Felügyelőbizottság, más releváns bizottságok, valamint a menedzsment bemutatását és működésének leírását tartalmazza. A jelentés 6. pontja tartalmazza a belső ellenőrzési és a kockázatkezelési eljárások bemutatását, a 7. fejezet a könyvvizsgáló nem auditálással kapcsolatos tevékenységéről ad információt, míg a 8. pont kitér a közzétételi politika és a bennfentes kereskedelemre vonatkozó irányelvek ismertetésére. A 9-10. fejezet a részvényesi joggyakorlás módját és a közgyűlés lebonyolításával kapcsolatos szabályokat foglalja össze, a 11. pont pedig a javadalmazási politikát tartalmazza. A Társaság a 72 ajánlás és javaslat túlnyomó többségének megfelel, ugyanakkor 1 javaslat esetében nem, illetve nem teljes mértékben felelt meg a 2023. évi üzleti évben figyelemmel a Társaság szervezeti felépítésére, illetve folyamataira. 2023-ban a Magyar Telekom nyilvánosságra hozatali folyamatainak hatékonyságát az érintett szakterületek mérték fel az ICS (Internal Control System) rendszerben, amelyet a belső ellenőrzési szakterület tesztelt. A vizsgálat eredménye alapján a nyilvánosságra hozatali folyamatok és kontrollok hatékonyak, és akként kerültek kialakításra, hogy megfelelő alapot biztosítsanak ahhoz, hogy a Magyar Telekom piaci szereplőknek szóló, számviteli, tőkepiaci és társasági jogi szabályok szerint előírt közzétételeit időben és pontosan teljesítse. 3 SZOCIÁLIS ÉS FOGLALKOZTATÁSI KÉRDÉSEK, EMBERI JOGOK A Fenntarthatósági stratégia egyik kulcskihívása az emberierőforrás-menedzsment területe, ezért a Magyar Telekom humánstratégiájának is fontos szerep jut a fenntarthatósági célok elérésében. A Csoport víziója egy élhető, szerethető és sikeres vállalat működtetése. Ez megerősíti munkavállalóinak elkötelezettségét, elégedettségét, és vonzó a munkaerőpiacon is. 3.1 People fókuszok A Magyar Telekom üzleti stratégiájának központi célja egy olyan digitális üzleti modell megvalósítása, amelynek lényege az új technológiák kiaknázása az ügyfelekkel való kapcsolattartásban, a bizalom növelése és végső soron az értékteremtés. Ezen cél elérése érdekében a HR-szervezet nevében és működésében is átalakult, hogy egy még hatékonyabb, agilis, ügyfélközpontú People Unit támogassa a vállalat üzleti stratégiájában kitűzött célokat. People fókuszok és eredmények 2023-ban: Minden generáció számára inspiráló közösséggé válunk Kiemelt figyelmet fordítunk arra, hogy a nálunk dolgozó kollégák – akik jelenleg 5 generációt ölelnek fel – mindannyian megtalálják azokat a célokat, melyeket kitűztek szakmai célok megvalósítására. Mindenki számára cél legyen a fejlődés, a tanulás, hiszen mai világunk gyorsan változik, ehhez tudnunk kell alkalmazkodni, fejleszteni magunkat, vagy újragondolni képességeinket, melyek azok, melyekre a leginkább szükségünk van. Ezt nemcsak úgy tudjuk megtenni, hogy képzéseken, szakmai tanfolyamokon vagy akár készségfejlesztő tréningeken veszünk részt, ennél még fontosabb, hogy a házon belül már meglévő tudást felhasználjuk, megosszuk egymással meglévő tudásunkat, tapasztalatunkat, tanítsuk egymást. Fontos szempont a fiatalok bevonzása, megtartása, ugyanakkor arra is hangsúlyt kell helyezni, hogy a már nálunk lévő kollégák – amennyiben karrier mozgásban gondolkodnak – akkor azt házon belül tegyék meg, a Telekomon belül találják meg a következő fejlődési lehetőségüket, a következő karrier állomásukat. A szakmai tudás mellett a lelki egyensúly is fontos, ezért célunk az is, hogy a lelki egyensúlyt is megteremtsük kollégáink számára, érezzék a Telekom törődést, biztos pont legyünk valamennyi kollégánk részére. STABIL háttérrel bátran változunk A Telekom életében rendszeres a változás, hiszen ügyfeleink igényeihez nemcsak szakmai oldalon kell alkalmazkodnunk, de folyamatosan újra kell gondolni azt is, hogyan, milyen szervezetekkel tudjuk ezt a leghatékonyabb módon támogatni. A Telekom egy tanuló, önreflexív, rugalmasan fejlődő szervezet, ahol figyelünk egymásra, kölcsönös bizalmat építünk, erős felhatalmazásra épülő, egymás fejlődésére odafigyelő közösséget alkotunk, melynek egyik alapja az agilis kultúra. Ennek támogatásaként folyamatosan alakítjuk szervezetünket, kísérletezünk újdonságokkal, teszteljük a 4 napos munkahét működését és bátran kipróbálunk minden olyan lehetőséget, mellyel még jobban tudjuk támogatni az üzleti területeket abban, hogy ügyfeleink a lehető legjobb szolgáltatáshoz jussanak.
128 Mintaképként működik a People Unit Közös a célunk, hogy közösen fejlődjünk, közösen hassunk a teljes Telekom szervezetére. Változunk, automatizálunk, folyamatosan kísérletezünk és élenjárók vagyunk abban, hogy egy változás mennyiben segíti a működésünket. Ebbe beleértük azt is, hogy optimálisan kihasználjuk erőforrásainkat, hatékonyan kommunikálunk és ösztönző, támogató környezetet teremtünk kollégáink számára. A szervezeti struktúra és a folyamatok összehangoltak, a célok eléréséhez alkalmazkodnak. Az innováció és rugalmasság kulcsfontosságú, mivel a szervezet képes alkalmazkodni a mindig változó körülményekhez. Úgy működünk, ahogy azt másoktól is elvárjuk a Telekomban, a People Unit példa szervezet a teljes Telekom számára. Nálunk dolgoznak a legmenőbb vezetők Büszkék lehetünk arra, hogy vezetőink fejlesztésére kiemelt figyelmet fordítunk. Az elkötelezettségüket és vezetői kvalitásukat értékelve bízunk abban, hogy sikeres fejlesztésük, bevonásuk és együttműködésük eredményekben fog megmutatkozni. Folyamatosan lehetőséget teremtünk arra, hogy vezetőink ebben a körben is megosszák egymással tapasztalatukat, büszkeségeiket vagy éppen dilemmáikat, ezzel segítve egymás fejlődését. Ez elengedhetetlen ahhoz, hogy vezetőink kiemelkedő vezetői képességekkel rendelkezzenek, akik motiválják, fejlesztik és hatékonyan irányítják csapataikat. Az innováció iránti szenvedélyünk és inspiráló vezetői csapatunk egyaránt hozzájárul vállalatunk növekedéséhez és fejlődéséhez. A fentiek mellett 2023-ban változatlanul hangsúlyosak a következők: Munkáltatói márka építése: a Magyar Telekom életképes és szerethető munkahelyet hoz létre, amely megfelel a munkavállalóknak, és vonzó perspektívát kínál a munkaerőpiacon a jövőorientált munkamódszerei révén. Nagyobb hangsúlyt fektet a közösségi média megoldásokra a márkaépítés során. Toborzás, kiválasztás: a Magyar Telekom szegmentált online toborzási csatornák használatával választja ki a legjobb jelöltet az adott pozícióra. A kiválasztási folyamat során azt a hozzáállást és azokat az alapvető személyiségjegyeket keresi, amelyek biztosítják, hogy a leendő Telekom-munkavállalók otthon érezzék magukat a vállalati kultúrában. Javadalmazás: a Magyar Telekom átlátható, egyszerű és következetes munkaköri modellt működtet, amely a hierarchia helyett a munkakörök valódi értékét tükrözi, és alkalmas a piaci összehasonlításra, megteremtve ezzel a versenyképes javadalmazási rendszer alapját. Digitális megoldások: a Magyar Telekom munkavállalóinak részére kialakított munkatársi app (MagentApp) felületét megújította, egyszerűsítette a bejelentkezést és új technológia bevezetésével előkészítette a további fejlesztéseket és elérte, hogy egyre nagyobb legyen a rendszeres felhasználók tábora. A Csoport negyedévente a munkavállalói, vezetői élménypont/folyamat/eszköz fejlesztéseken dolgozott a belső ügyfélélmény érdekében, amelyek nagyrészt IT rendszer- és folyamat oldali fejlesztések. Ennek keretében egy új önfejlesztést támogató e-learning rendszer került bevezetésre, illetve megújult a Reflex munkatársi önkiszolgáló rendszer felülete is. 3.1.1 Létszám Az alábbi táblázat az alkalmazotti zárólétszámról ad tájékoztatást a Magyar Telekom Nyrt.-nél és konszolidált leányvállalatainál: 2022 2023 Magyar Telekom Nyrt. (redukált fő) ........................................................................ 4 868 5 392 A Magyar Telekom Nyrt. és konszolidált leányvállalatai (redukált fő) .............. 6 711 6 797 2022 2023 MT-Magyarország /Telekom Magyarország (redukált fő) .................................. 5 848 5 828 Észak-Macedónia (redukált fő) ................................................................................. 863 969 Összesen (redukált fő) ...................................................................................... 6 711 6 797 A Csoport működési szegmensei MT-Magyarország és Észak-Macedónia. Erről további részletek a Konszolidált éves beszámoló 33. megjegyzésében.
129 3.2 Politikák 3.2.1 Politikák és együttműködések Működési Kódex https://www.telekom.hu/static-tr/sw/file/mt-mukodesi-kodex.pdf A Működési Kódexben foglalt szabályozások és iránymutatások a Deutsche Telekom Csoport és a Magyar Telekom Csoport minden munkavállalójára érvényesek. Hatálya rajtuk kívül vonatkozik mindazokra a személyekre, akiket a munkatársakkal funkcionálisan egyenértékűen alkalmaznak, így például a kölcsönzött munkaerőre is. Összefoglalja azokat jogi megfelelésre és erkölcsileg feddhetetlen viselkedésre irányuló kötelezettségeket, amelyek szavatolják a Deutsche Telekom és a Magyar Telekom mindenki számára átlátható és nyomon követhető működését. A Deutsche Telekom és a Magyar Telekom ezért elvárja beszállítóitól és tanácsadóitól, hogy tartsák tiszteletben a Működési Kódexben lefektetett magatartási követelményeket, és erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy erre szerződési kötelezettséget is vállaljanak. Emberi Jogok és Szociális Alapelvek Kódexe https://www.telekom.hu/static-tr/sw/file/emberi-jogok-es-szocialis-alapelvek-kodexe.pdf A Magyar Telekom Csoport Emberi Jogok és Szociális Alapelvek Kódexe, valamint a mindenkor hatályos Esélyegyenlőségi terve, rögzíti a vállalatcsoport általános emberi jogi alapelveit és az alapelvek implementációjára vonatkozó rendelkezéseket. A Magyar Telekom Csoport döntéshozói tudatában vannak, hogy a munkavállalói összetétel sokszínűsége a fenntartható és az esélyegyenlőséget megalapozó működés feltétele, ugyanakkor versenyelőnyt jelent és növeli az üzleti eredményességet. Csoport Politika a sokszínűségről, az esélyegyenlőségről és a befogadásról https://www.telekom.hu/static- tr/sw/file/Telekom_csoport_politika_a_sokszinusegrol__eselyegyenlosegrol_es_befogadasrol.pdf A Deutsche Telekom Csoport részeként a Magyar Telekom Csoport 2021 decemberében megújította sokszínűségről, esélyegyenlőségről és befogadásról szóló politikáját. A megújult politika meghatározza globális felfogásunkat, amely a munkavállalói kapcsolatainkat jellemző sokszínűségre, esélyegyenlőségre és a befogadás tapasztalatára irányuló interakcióinkat jellemzi. Célja, hogy a vállalatcsoporton belül minden munkavállalónak egységes munka-, tanulási- és fejlődési tapasztalatot biztosítson és erősítse a befogadottság és a bevonódás érzését. A megújult politika kulcselemei részletezik és tisztázzák a sokszínűségről, esélyegyenlőségről és befogadásról alkotott nézeteinket és lefedik a teljes munkavállalói életciklus vállalati kultúrához kapcsolódó összes releváns aspektusát. Kiterjed a vállalatcsoport társadalmi és üzleti szempontú felelősségvállalására is, amennyiben meghatározza az esélyegyenlőségen és befogadáson alapuló munkahely globális kereteit, tiszteletben tartva a kulturális és helyi sajátosságok szerint eltérő helyi szabályozásoknak, jogi környezetnek és kulturális szükségszerűségeknek megfelelő alakíthatóságot. A Deutsche Telekom Csoport és a Magyar Telekom Csoport politikája a dolgozói kapcsolatokról Telekom_csoport_politika_a_dolgozoi_kapcsolatokrol.pdf A digitalizáció, a globalizáció és a piacok nyitottabbá válása egyre inkább a tudás alapú munka világa felé vezetetett. Az együttműködés és networking új formái megváltoztatják a kommunikációt, a nyilvánosságra gyakorolt hatást, a reputációval és megfelelőséggel kapcsolatos kihívásokat és a vállalatvezetés egyéb kulcselemeire is hatással vannak. Ezért felismerte a Csoport, hogy újra kell definiálnia a munkavállalói kapcsolatokat jellemző közös értékek jellemzőit, hogy egységes munkahelyi élményt biztosíthasson minden munkavállalónknak. A Deutsche Telekom Csoport részeként a Magyar Telekom Csoport 2021 decemberében megújította dolgozói kapcsolatokról szóló csoportpolitikáját. A megújult politika meghatározza munkáltatói működésünk kulcselemeit és lefekteti azokat az értékeket, amelyek a munkavállalókkal fenntartott kapcsolatainkat jellemzik. Ezen értékek közös értékkészletükből, illetve egyéb vállalati szabályozásaikból és politikáikból származnak. A jelen csoportpolitika kulcsfontosságú hajtóereje a fenntarthatóság és részletei kiterjednek a munkavállalói élet iparági szempontból jelentős aspektusaira.
130 Szállítói Megfelelés A Magyar Telekom Csoport elkötelezettségét az emberi jogok tiszteletben tartására üzleti partnereitől is elvárja. A Telekom beszállító partnerei – mielőtt megbízást kapnának - kötelesek vállalkozásukat regisztrálni a cégcsoport Beszerzési oldalán. https://beszerzes.telekom.hu/beszerzes/portal?appid=beszerzes&page=regisztracio_szallito.vm A regisztráció kötelező részeként meg kell ismerniük, és elfogadniuk a Szállítói Működési Kódexet , melynek más irányelvek mellett részét képezi a Működési Kódex, a Szociális Charta és a Sokszínűségi Politika tartalmának megismerése és a szállítók saját működése szempontjából irányadóként történő elfogadása. Esélyegyenlőségi terv Telekom_Equal_opportunities_plan.pdf A Magyar Telekom Csoportnál kiemelt cél a munkahelyi diszkriminációmentesség és az esélyegyenlőség biztosítása. A Társaság az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvényben foglalt lehetőség, valamint a vállalatcsoport 2010 szeptembere óta bevezetett gyakorlata alapján, az egyenlő bánásmód elveinek tiszteletben tartása, az esélyegyenlőség elősegítése, valamint a meghatározott hátrányos helyzetű munkavállalói csoportok foglalkoztatási pozíciójának figyelemmel kísérése és javítása érdekében ötödik alkalommal fogadott el esélyegyenlőségi tervet, a munkavállalói képviselő-testületekkel együttműködésben. A hatályos, csoport szintű Esélyegyenlőségi terv ötéves időszakra vonatkozik (2021-2025). Az Európai Unió Sokszínűségi Kartája - 2016-ban Magyarország is csatlakozott az Európai Unió Sokszínűségi Kartájához, ennek során az 50 aláíró vállalat között a Magyar Telekom is deklarálta elkötelezettségét a sokszínűség, mint alapérték mellett. A Telekom ezt követően minden évben, így 2023-ban is az aláíró vállalatok egyike volt. ENSZ „Üzleti és emberi jogi irányelvek” – A Magyar Telekom Csoport az ENSZ „Üzleti és emberi jogi irányelvek” szellemében emberi jogi elkötelezettségére vonatkozóan a Nemzetközi Emberi Jogi Kódex és a Nemzetközi Munkaügyi szervezet (ILO) „Alapvető munkaügyi elvek és jogok” dokumentumában lefektetett elveket tekinti magára vonatkozóan kötelező érvényűnek. Magyarország által ratifikált ENSZ emberi jogi egyezmények - A Magyar Telekom Csoport Magyarországon bejegyzett üzleti vállalkozásként a Magyarország által ratifikált ENSZ egyezmények által garantált emberi jogi alapvetések szerint működik. http://tbinternet.ohchr.org/_layouts/TreatyBodyExternal/Treaty.aspx?CountryID=77&Lang=EN 3.2.2 Átvilágítási eljárások A szociális és foglalkoztatási kérdéseket, illetve emberi jogi szempontokat is érintő fenntarthatósági tevékenység csoportszintű koordinációját 2023-tól ESG Squad (korábban: Sustainability Squad) irányítja. 2020–2022 között a Chief People Officer (CPO) volt a fenntarthatóságért felelős felső vezető. 2023. január 1-jétől a fenntarthatóságért felelős felső vezető a Chief Financial Officer (CFO) lett, a fenntarthatósági koordináció pedig átkerült a Capital Market Relations Hub felügyelete alá, ahol dedikált ESG expert vitte a csoport szintű koordinációt és az ESG Squad irányítását. Az ESG Squad véleményezi és segíti a felelős területet a stratégiaalkotásban és a stratégiairányításban. Csoportutasítás szerint az ESG Squad rendszeresen, legalább negyedévente ülésezik a társasági és csoportszintű fenntarthatósági feladatok hatékony koordinálása érdekében. Minden stratégiai témának van CxO szintű felelőse és a Leadership Team-ből dedikált szponzora. A szponzorok az ESG Squad-ban is benne vannak. Az operatív végrehajtáson a területeken átívelő munkacsoportok (working group-ok) dolgoznak, akiknek feladata a célok pontosítása, üzleti terv és időzítés kidolgozása és annak végrehajtása. A Csoport Működési Kódexe a vállalati megfelelőségi követelmények összefoglalását tartalmazza, rögzíti a Csoport közös értékeit, és egyben a Telekom erős pozíciójának, reputációjának és sikeres jövőjének záloga is. A Működési Kódex a csoporton belül mindenkire érvényes, a munkatársaktól az igazgatósági tagokig. Ezen felül a Magyar Telekom szerződéses partnereinek is meg kell ismerniük és el kell fogadniuk ezeket az értékeket a beszerzési honlapon való regisztrálásukkor. A Magyar Telekom megfelelőségi struktúrát dolgozott ki, amelynek célja, hogy biztosítsa a jogi és etikai kérdéssekkel kapcsolatos elszámoltathatóságot a Magyar Telekom Csoport összes tagvállalatánál. A megfelelőségi struktúra a Csoport Megfelelőségi Vezetőből és a különféle funkcionális területek, megfelelőségi képviselőiből áll, akik a Csoport Megfelelőségi Bizottság tagjaiként működnek közre. A Vállalati Megfelelőségi Program célja annak biztosítása, hogy
131 hatékony lépéseket tegyen az etikus viselkedés biztosítása érdekében, valamint a törvényekben, jogszabályokban, irányelvekben, előírásokban vagy az Működési Kódexben foglaltak megszegésének megelőzése és észlelése érdekében. Külső átvilágítást jelent a Magyarországon működő Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség által végzett ellenőrzés, amelyet közérdekű panaszok, bejelentések, valamint kérelem nyomán is indítható a munkáltatóknál. A szervezet az ellenőrzés mellett tanácsadással is támogatja a jogszabályoknak történő megfelelést. 3.3 Politikák eredményei 3.3.1 Sokszínűség, esélyegyenlőség Az egyik legnagyobb hazai ICT munkáltatóként a Magyar Telekom hiszi, hogy a sokszínűség nagymértékben hozzájárul a vállalkozások és bármely egyéb szervezet sikeréhez, az innováció és a kreativitás növeléséhez, az új ügyfelek és üzleti és egyéb partnerek bevonásához, a változásokra való gyors reagáláshoz, a törvényekben meghatározott diszkriminációmentesség betartásához. A Csoport 2021-ben ötödik alkalommal alakított ki Esélyegyenlőségi tervet az érdekképviseletekkel közösen, amely 2021- 2025. között hatályos. A terv megvalósítása során különösen a hátrányosabb helyzetű munkavállalói célcsoportok, úgymint a nők, a családos munkavállalók, a gyermekgondozási távolléten lévő munkatársak, a megváltozott munkaképességű vagy fogyatékossággal élő munkatársak, a pályakezdők, valamint az 50 év feletti munkavállalók helyzetének folyamatos javítására tervezett intézkedéseket a vállalat. A cselekvési terv egyes akcióinak és eredményeinek előrehaladását évente egyszer vitatja meg a vállalat esélyegyenlőségi területe és az érdekképviseletek. Évente számos munkatársi véleményfelmérés segíti, hogy az egyes fejlesztések az aktuális munkatársi igényekhez és szükségletekhez igazodjanak. Az igazságosság és az egyenlő bánásmód elveit a Csoport az Etikai kódexében megfogalmazott alapvető normák határozzák meg. Az olyan alternatív foglalkoztatási formák, mint a távmunka, a részmunkaidős foglalkoztatás, a rugalmas munkavégzés, a fogyatékkal élők foglalkoztatása, lehetővé teszik az egyenlő bánásmód elvének gyakorlati megvalósítását. Ehhez számos, a napi működésbe épített gyakorlat, illetve a Magyar Telekom új székházának kialakítását meghatározó, a távmunka végzést speciálisan támogató, nagy légterű iroda is hozzájárul. A magyarországi jogszabályoknak megfelelően véradás, illetve gyermekek után többlet szabadnapot biztosít a munkavállalóknak. 40% feletti egészségkárosodás esetén rehabilitációs pótszabadság illeti meg a munkavállalókat. (+ 5 nap/ év). A 2021-ben elfogadott 2030 végéig tartó vállalati fenntarthatósági stratégia egyik fókuszterülete a klímavédelem és a digitalizáció mellett a sokszínűség és az esélyegyenlőség munkavállalói és ügyéloldali megvalósulása. A 2021-2030 évekre vonatkozó fenntarthatósági stratégia céljai részletesen a 2022 első félévében megjelenő fenntarthatósági jelentésben került bemutatásra. 2023-ban a Csoport folytatta gyakorlatait a munkaerőpiaci esélyegyenlőség biztosítása érdekében. 2020-ban megkezdett gyakorlatának megfelelően negyedévente 9 indikátorcsoportot érintő komplex elemzésben vizsgálja a női és férfi átlagkeresetek közötti különbség (bérszakadék) kialakulásának okait és meghatározza a visszaszorítását célzó esélyegyenlőségi intézkedéseket. 2021-től csatlakozott az Amnesty International „Egy lépéssel közelebb” kampányához és cég saját vállalása, hogy a vállalaton belül detektált átlagos bérszakadék mértékét évente legalább egy százalékkal csökkenti. A korábbi évekhez hasonlóan 2023-ban is megnyitott a nyári és őszi szünetben a Telekom HQ Gyermekkuckóját ezzel is támogatva a szülőket a nagyobb kihívást jelentő időszakokban. A vakáció első napján, a #mutiholdolgozol nap keretében közel 400 gyerek látogatta meg a Magyar Telekom székházát, és ismerkedett meg a vállalat digitális termékeivel, illetve azzal, mivel foglalkoznak A Magyar Telekomnál dolgozó szüleik. 2023-ban is folytatódott a 3-10 éves korosztálynak szóló, „Anyukám/Apukám a Telekomnál dolgozik” című mesekönyv kiosztása. A kiadvány játékos formában vezeti be az óvodás/kisiskolás célcsoportot a telekommunikáció varázslatos világába és a tudatos képernyő- és internethasználat családi szabályalkotásában is segítséget nyújt. A Magyar Telekom családbarát intézkedéseinek és jó gyakorlatainak elismeréseként 2023-ban – ahogy 2018 óta minden évben - átvehette a Családbarát Vállalat Mentor Szervezet oklevelet.
132 3.3.2 Hátrányos megkülönböztetés elleni tevékenység, munkaerő piaci integráció A 2021 - 2025. évi Esélyegyenlőségi tervben megjelölt munkavállalói célcsoportok helyzetének javítására 2023-ban az alábbiak szerint valósultak meg intézkedések a munkáltató kezdeményezésére. Mentorvállalatként a Magyar Telekom részt vesz az Integrom munkaerőpiaci integrációs programban. A programban részt vevő fiatalokat pályázási tanácsadással, próbainterjúkkal, illetve önéletrajz írást érintő tanácsadással segíti. A vállalat a toborzási gyakorlatát ugyancsak integrációs elveinkhez igazította. Ennek megfelelően lehetőséget biztosít a programokban részt vevő fiataloknak, hogy álláspályázatuk belső nyomon követését kérjék. A folyamatok során felvett munkatársaknak ugyancsak igény szerint belső mentort biztosít a Csoport. 2021 őszétől 4 éven keresztül támogatja a HBLF Romaster programját, amelyen keresztül a Magyar Telekom két tehetséges fiatal továbbtanulását támogatja ösztöndíj és mentoring támogatással. A korábbi évekhez hasonlóan a Csoport 2023-ban is részt vett a Budapest Pride Fesztiválon a Magyar Telekom és a Deutsche Telekom IT Solutions Hungary munkatársi közösségének szervezésében. Emellett tovább dolgozott az LMBTQ inkluzív munkavállalói élmény biztosításán a Magenta Pride munkatársi közösséggel karöltve. Ennek legfontosabb elemei a májusban megrendezett Élő Könyvtár esemény és az októberi Előbújás Napja köré szervezett programok – beszélgetések, filmvetítések megrendezése voltak. 2023-ban ismét a vállalat budapesti székháza adott otthont az Egyenlítő Alapítvány Nőnapi Konferenciájának. Az esemény a női vezetés, női vezetők kérdéskörét járta körbe. A különböző kerekasztalbeszélgetésekben a Csoport 3 női vezetője képviselte a Magyar Telekomot és osztotta meg gondolatait a témáról. 2023 márciusában megalakult a Nők a Telekomban munkatársi közösség. A közösség céljai között szerepel többek között a női karrierút és a kismamák re-integrációjának támogatása; ezeken a témákon külön munkacsoportok dolgoznak. Annak érdekében, hogy a Csoport biztosítsa a megváltozott munkaképességű vagy fogyatékossággal élő leendő munkatársainak esélyegyenlőségét, 2010 óta a Magyar Telekom által használt elektronikus toborzási felületen (http://www.telekom.hu/rolunk/karrier) a fogyatékossággal élők – önkéntes bevallás alapján – feltüntethetik, ha a kiválasztási folyamatban való akadálymentes részvétel érdekében bármilyen speciális igényük van. Megalakult 2023 májusában a megváltozott munkaképességű vagy fogyatékossággal élő munkatársak beilleszkedését, a különböző fogyatékkal élő csoportok jobb megismerését és elfogadását elősegítő Akadálymentes Telekom munkatársi közösség. A közöség szervezésében, a Deutsche Telekom IT Solutions-szal együttműködésben rendezték meg az Akadálymentes Napot a Magyar Telekom székházában. Játékos foglalkozások, előadások, kerekasztal-beszélgetések, inkluzív brunch segítségével, civil szervezetek bevonásával (Siketek és Nagyothallók Országos Szövetsége, Egy Sima, Egy Fordított – Egyesület az Inklúzióért) hozták közelebb a kollégákhoz az akadállyal élő emberek világát, mindennapi kihívásait. 2023 májusában megalakult a Magyar Telekomnál a Családos Telekomosok munkatársi közösség, amely a családos - szülők, nagyszülők, tartósan beteg hozzátartozót ápoló - kollégáink támogatását tűzte ki célul. Első rendezvényük az adventi időszakban a székházunkban megtartott, gyerekeknek és felnőtteknek szóló karácsonyi kézműves program volt. A szeptemberi MagentaLand rendezvényen a vállalat külön dedikált részt szentelt munkatársi közösségeinek bemutatkozására, népszerűsítésére. A Nyitottak Vagyunk egyesület (amelynek tagja a Magyar Telekom) a vállalatok munkahelyi sokszínűségéért, nyitottságáért, elfogadásáért indított médiakampányának reklámspotjában a Magyar Telekomot a Chief People Officer képviselte. 3.3.3 Emberi jogok tiszteletben tartása, gyermekmunka, illetve a kényszermunka minden formája elleni fellépés Az Emberi Jogok és szociális alapelvek kódexében kinyilvánított irányelveknek megfelelően a Magyar Telekom elutasítja a gyermekmunkát mindenféle kényszermunkát, kötelező munkavégzést, illetve a rendelkezésére álló eszközökkel küzd az emberkereskedelem és a modern kori rabszolgaság minden formája ellen. A vállalatcsoport globális szállítóinak megfelelőségét a Deutsche Telekom Group anyavállalati szinten kezeli, és auditokon keresztül monitorozza. További információ a globális szállítók minősítésének módszeréről és eredményeiről: https://www.telekom.com/en/corporate- responsibility/assume-responsibility/assume-responsibility/supply-chain-management-355304 A Magyar Telekom Csoport új munkatársai a belépésüket követő két hónapban történő orientációs folyamat részeként mások mellett a fenti szociális és foglalkoztatási kérdéseket, illetve emberi jogokat érintő politikákkal és irányelvekkel is megismerkednek, tartalmukat magukra nézve kötelezőnek fogadják el, illetve elvégzik a Tudattalan előítéletek tudatosítása (unconscious bias) online képzést is.
133 Az Emberi jogok és a szociális alapelvek kódexében foglaltaknak való megfelelés igényével, 2018-ban a teljes Magyar Telekom Csoport emberi jogi képzésben részesítette a teljes munkavállalói körét, és a márka képviseletéhez szorosan kapcsolódó partneri körét is. A képzés 2018 végétől része a Magyar Telekom kötelező képzéseinek. Túl ezen a folyamaton a vállalat tisztában van azzal, hogy néha nehéz megkülönböztetni egymástól a helyest és a helytelent. Annak érdekében, hogy segítse a munkavállalókat a helyes döntés meghozatalában minden munkavállalónak kötelező évente részt vennie megfelelőségi képzésünkön, amely digitális formában adja át nekik az ismereteket, valamint a Csoport megfelelőségi területe által kezelt biztonságos belső csatornák állnak a munkatársak rendelkezésére. A Magyar Telekom Kérdezz! vonalához fordulhatnak a munkatársak minden esetben, ha kérdésük vagy aggályuk merül fel, bizonytalanok abban, hogy mi a helyes cselekedet bármely helyzetben. A vállalat munkatársai visszaélésekkel és szabálysértésekkel kapcsolatos panaszaikat és megjegyzéseiket a Magyar Telekom Mondd el! vonalán, vagy a Deutsche Telekom Csoport által kezelt Tell me! vonalon tehetik meg. Ezeken a felületeken jelezhetik továbbá, ha úgy vélik, hogy a törvénybe vagy a Működési Kódexbe ütköző cselekmény történt. A visszaélésekkel és szabálysértésekkel kapcsolatosan bejelentett panaszok és észrevételek kivizsgálása során alkalmazott fő irányelvek, valamint a folyamatra vonatkozó vállalati utasítás a vállalat belső munkatársi felületén elérhető. Az alkalmazott irányelvek kulcsszempontja az anonimitás, titoktartás és a személyes biztonság védelme. 3.3.4 Munkavállalók és a vezetőség kapcsolata A Magyar Telekomnál jelenleg két képviselettel rendelkező szakszervezet (a Távközlési Szakszervezet (TÁVSZAK) és a T- Net Szakszervezet), és üzemi tanács működik, a kapcsolattartás kétszintű. A vállalat egészét érintő, az érdekképviseleti joggyakorlás keretébe tartozó központi kérdéseket a Központi Üzemi Tanács, illetve a Szakszervezetek elnöksége által delegált képviselőkkel vitatják meg, vagy összevont konzultáció keretében (Érdekegyeztető Tanács), vagy a megvitatandó kérdés jellegétől függően külön-külön. A központi szintű kommunikációra jellemző mind a szóbeli (tárgyalási), mind az írásbeli forma. Az érdekképviseletekkel történő központi kapcsolattartás a Chief People Officer, a Competitive Workforce Hub Lead, illetve az ezzel a feladattal megbízott HR Business Partner Lead felelőssége és hatásköre. Az egy-egy irányítási területet érintő érdekképviseleti kérdések helyi szinten is megvitatásra kerülnek a szakszervezetek, illetve a helyi üzemi tanács képviselőivel. A helyi szintű érdekképviseleti kapcsolattartásért az irányítási terület HR Business Partner Lead-ek felelősek. Szervezeti átalakítással járó, illetőleg a munkavállalók nagyobb csoportját érintő változásról szóló lényeges döntés tervezetét a Szakszervezetekkel és az üzemi tanáccsal (Központi Üzemi Tanáccsal) véleményeztetni kell. A véleményezésre szervezet átalakítás esetén 15 nap áll az érdekképviseletek rendelkezésére. A 15 napon belül az intézkedést végrehajtani nem lehet. A szervezeti változásokról szóló döntés tervezetét a Szakszervezetekkel és az üzemi tanáccsal (Központi Üzemi Tanáccsal) – az érintett munkavállalói létszámtól függetlenül – minden esetben véleményeztetni kell. A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény szerint a Felügyelőbizottság egyharmada a munkavállalói küldöttekből áll. A Felügyelőbizottság munkavállalói küldötteit a Társaságnál működő Szakszervezetek véleményének figyelembevételével a Központi Üzemi Tanács jelöli. A Központi Üzemi Tanács által jelölt személyeket a Közgyűlés köteles a Felügyelőbizottság tagjává választani, kivéve, ha a jelölttel szemben kizáró ok áll fenn. 2023. december 31-én a Felügyelőbizottságban kettő, a munkavállalókat képviselő tag volt: Bereznai Gyula és Szepesi Endre. 3.3.5 Egyesülési jog és kollektív szerződés A Magyar Telekom Csoport Szociális Chartájában ismerte el a szervezkedési szabadsághoz és a kollektív szerződéshez való alapvető jogot. A Magyar Telekom a nyíltságon és bizalmon alapuló konstruktív párbeszédre és együttműködésre törekszik a munkavállalói érdekképviseletekkel. A Szociális Charta, illetve a Magyar Telekom vezetésének a munkavállalói érdekképviseletekkel hosszú évek alatt kialakított kapcsolata a garancia ezen jogok tiszteletben tartására. A vállalatcsoport magyarországi alkalmazottainak összességében mintegy 100%-a dolgozik saját munkáltatóra kiterjedő a Magyar Távközlési Szakszervezetekkel (Távközlési Szakszervezet, TÁVSZAK) kidolgozott kollektív szerződés hatálya alatt. A szerződés, amely bármely fél által három hónapos felmondási idővel felmondható, a vezérigazgatón kívül minden Magyar Telekom Nyrt. alkalmazottra érvényes, függetlenül szakszervezeti tagságuktól. A kollektív szerződésben foglalt bérre vonatkozó feltételeket évente újra kell tárgyalni. A munkavállalók – a munkáltató működésével összefüggő okból történő munkaviszony megszüntetés esetén - meghatározott összegű többlet végkielégítésre jogosultak, amely a munkaviszonyuk időtartamától függően változik. A kollektív szerződésen túl a magyarországi egységek munkavállalóira általánosan érvényes a Munka Törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény, amely számos megkötést tartalmaz a munkaviszony nem önkéntes megszüntetésére
134 vonatkozóan. A Munka Törvénykönyve a munkavállalói érdekeket két különböző szervezeten keresztül védi, ezek: a szakszervezet és az üzemi tanács. A Szakszervezeteknek, mint a foglalkoztatás feltételeiről folyó tárgyalásokban a munkavállalók hivatalos érdekképviseleti szervének, joga van minden olyan vállalati intézkedésről tájékoztatást kapni, amely jelentősen befolyásolja a munkavállalók érdekeit, és joga van a Magyar Telekom Nyrt. ellen jogi keresetet indítani az olyan foglalkoztatással kapcsolatos magatartásra vonatkozóan, amely valamely foglalkoztatási szabályt sért. Emellett az Üzemi Tanács közvetlenül képviseli a munkavállalói érdekeket a vezetőséggel való kapcsolattartásban, és a vezetőséggel közösen dönt az olyan ügyekben, amelyek a jóléti célú pénzeszközöket és ingatlanokat érintik. Az üzemi tanácsot fél évente tájékoztatni kell a gazdasági teljesítményünket befolyásoló kérdésekről, valamint a bérek, foglalkoztatási körülmények és a munkaidő változásairól. Az üzemi tanács véleményét ki kell kérni az olyan vállalati intézkedésekben is, melyek a munkavállalók nagyobb csoportját érintik. A Magyar Telekom meggyőződése, hogy jó kapcsolatot ápol a munkavállalóival. Megalakulása óta nem volt még példa sztrájkra vagy munkabeszüntetésre. 3.3.6 Munkaerő csökkentés és átcsoportosítás A Magyar Telekom a stratégiai növekedéshez kapcsolódó tevékenységek erőforrás-szükségletének biztosítása érdekében 2023. év végével megállapodott a Csoportnál működő érdekképviseletekkel a 2024. évi létszám kérdésekről és béremelési intézkedésekről. A megállapodás szerint a Csoport a munkáltató által kezdeményezett csoportos létszámleépítést nem tervez a 2024. évre, azonban a társaság célja továbbra is a folyamatos hatékonyságnövelés és folyamatoptimalizálás, amely folyamatos, de nem hoz jelentős mértékű változást. 3.3.7 Juttatási programok A Magyar Telekom jóléti és szociális juttatásai rendkívül széles körűek. Egy részük alanyi jogon jár minden munkavállalónak, míg másokat bizonyos feltételek teljesülése esetén lehet megszerezni, vagy biztosítási jellegűek. Egyes juttatások munkáltatói hozzájárulásának előfeltétele a munkavállalók egyéni hozzájárulása. A szociális juttatások és a nem alanyi jogon járó juttatások nyújtásának módját a Kollektív Szerződés és kapcsolódó utasítások szabályozzák. A munkavállalók számára telekommunikációs kedvezményeket, béren kívüli juttatásokat, élet és balesetbiztosítást, egészségügyi szűrést biztosít a vállalat. 3.4 Lényeges kockázatok kezelése 3.4.1 Képzési és szakmai háttér biztosítása A Magyar Telekom Csoport Fenntarthatósági stratégiájának edukációs pillére a lakosság és az ügyfelek digitális képzettségének fejlesztése mellet az iparági utánpótlás biztosítását is feladatának tekinti, hiszen a szakértői utánpótlás biztosításának nehézségei potenciális kockázatot jelenthetnek szolgáltatásának minőségének folyamatos biztosítása, javítása, fejlesztése szempontjából. Annak érdekében, hogy ügyfelek számára mindig a lehető legmagasabb minőségű szolgáltatást nyújtsa, a legkiválóbb szakemberekre van szüksége. Ehhez elsősorban versenyképes szakképzési háttérre van szükség. A T-Labs (Telekom Innovation Laboratories, Berlin) kezdeményezésére és finanszírozásával az ELTE-n 2016 szeptemberétől működik az Adattudományi és Adattechnológiai Tanszék, az épülő EU Labs kutatói hálózat első pilléreként. A Magyar Telekom szerepe az oktatási és kutatási tevékenységek támogatásában ölt testet. A Csoport munkavállalói számos felsőoktatási intézménnyel kapcsolatban állnak: szakdolgozatok konzulensi feladatainak ellátásával, szakdolgozók ismereteinek bővítésével és szakmai előadásokkal segítik az egyetemi munkát. A Magyar Telekom tovább folytatta a 2021-ben megkezdett duális képzését a Miskolci SZC Kandó Kálmán Informatikai Technikummal. Ennek keretében a képzésben résztvevő hallgatók számára naprakész elméleti oktatási anyagokat és gyakorlati lehetőséget biztosítottak. A Csoport tovább folytatta együttműködését a Széchenyi István Egyetemmel, melynek célja a villamosmérnök duális képzés szakmai gyakorlatának biztosítása. 2023-ban 2 hallgató kezdte meg a duális képzést. 2023-ban is folytatta működését a 2021 végén megalakult a „Deutsche Telekom Csoport IT kihelyezett tanszéke” az Óbudai Egyetemen, mely a Deutsche Telekom IT Solutions és a Magyar Telekom közös oktatási platformja. Az oktatást a
135 Deutsche Telekom-IT Solutions szakemberei végzik, akikhez a Telekom Rendszerintegráció Zrt. és a Magyar Telekom munkatársai is csatlakoztak. 2022 őszén a Magyar Telekom a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Karával együttműködési megállapodást kötött az Üzemmérnök-Informatikus kooperatív képzésben való részvételről, melynek célja, hogy a hallgatók tapasztalt szakemberek iránymutatásai alapján megismerkedhessenek leendő szakmájuk gyakorlati vonatkozásaival. Ezt az együttműködést 2023-ban is folytatta a Csoport. A Kickstart karrierprogram harmadik évfolyamának közel 80%-a folytatta teljes munkaidős pályakezdő pozícióban a Magyar Telekomnál. A program negyedik évfolyamának létszáma tovább bővült, így 30 fővel indult 2023 szeptemberében az újabb program. Az egy éves program során pályakezdőket érintő szakmai és soft-skill tréningek, design thinking tréningek várták a gyakornokokat. A vállalat egészét lefedő területeken működő Kickstart gyakornokok az agilis módszer jegyében közös féléves projektfeladaton dolgoznak, erősítve ezzel a napjainkban egyre fontosabb keresztfunkcionális csapatban való működés képességét. A közös projektfeladat valós üzleti igényen alapul, ezzel is erősítve a program jelentőségét, a Magyar Telekom fejlődésével párhuzamosan. A 2020 márciusában indított Telekom Kraft fiataloknak biztosít lehetőséget arra, hogy megmutassák magukat. Teszi ezt egyrészt a KraftRoad programjával, amely saját projektjeik kidolgozásában, fejlesztésében segít képzésekkel, eseményekkel, valamint a Kraft Agency kezdeményezéssel, mely tehetséges, kreatív fiataloknak ad lehetőséget arra, hogy a Csoport marketingkommunikációs tevékenységébe bekapcsolódjanak. A Debrecenben működő, KraftLab elnevezésű közösségi alkotóteret azért hozták létre, hogy segítsenek a fiataloknak, lehetőségeket, eszközöket adjanak a fejlődésükhöz, hogy kockázatok nélkül tudjanak kísérletezni, és hogy egyedül vagy egymással együttműködve saját fejlődésük szolgálatába állítsák a digitális eszközöket és a digitális világ lehetőségeit. A közösségi tér 2023-as évben is telt házzal működött, közel 3500 látogatója volt. A pályakezdők (16-28 évesek) körében legnépszerűbb munkáltatókat értékelő Zynternship Awardson a Magyar Telekom összesítésben a második helyen végzett, az IT és bölcsésztudományt hallgató diákok között első helyen végzett. A kutatást kitöltő fiatalok szavazata alapján a Telekom Kickstart Program az ország lenépszerűbb gyakornoki programja lett. 3.4.2 Munkavállalói elvárások és esélyegyenlőség A fejezet elején részletezett People fókuszok a Magyar Telekom munkatársai igényeinek való megfelelésre, illetve a versenyképes és jövőorientált munkaerőpiaci szerep megtartását érintő kihívásokra építenek. A munkatársak igénye a biztonság, stabilitás, fejlődési lehetőség és a versenyképes jövedelem. A Magyar Telekom az esélyegyenlőség mellett elkötelezett vállalatként kiemelten fontosnak tartja a bérek harmonizációját és az indokolatlan bérkülönbség megszüntetését. A javadalmazási rendszer transzparens, bérsávok és a vonatkozó szabályozások minden munkavállaló számára elérhetőek. A munkaköri rendszer dimenzióit a Hay szervezetek munkaköri besorolási szintjei, valamint az agilis szervezetek kompetencia szintjei adják. A Magyar Telekom kiemelt figyelmet fordít arra, hogy a hasonló típusú feladatokat ellátó kollégák között ne alakuljon ki indokolatlan kereseti különbség, és az eltérő jellegű munkát végzők közötti jövedelemarányok valóban a tényleges munkavégzés eltérésein alapuljanak. Ugyanakkor vállalat tisztában van a nemek közötti bérszakadék társadalmi jelenségével és elkötelezett az előidéző okok megszüntetésében. A Csoport 2020 júliusától évente két alkalommal komplex nemek közötti bérszakadék analízist hajt végre, melynek során esélyegyenlőségi cselekvési tervet határozzák meg az anyasági deficit és a női karrierszakadék csökkentése érdekében. A sokszínűség, mint alapérték iránt elkötelezett munkáltatóként a Magyar Telekom fontosnak tartja a nők számának növelését a vezetői pozíciókban. A Fenntarthatósági stratégia Sokszínűségi pillérének egyik kulcsfontosságú célja, hogy 2025-re a női vezetők arányának száma legalább a 35%-ot elérje. 2020 májusától a vállalat történetében először ért el kiegyensúlyozott, 33,33%-os arányt a nemek között a felső vezetésben, amelyet a vállalat 2023-ban is fenntartott. A női vezetők aránya a teljes vállalatcsoportban 29,15% volt. A Magyar Telekom munkatársai iránti elsődleges kötelezettségeként tartja számon a munkahelyi stressz, a túlterheltség és a kiégés veszélyeinek minimalizálását. A Csoport amellett, hogy munkatársai számára biztosítja az egészséges életmód megteremtésének feltételeit, képzésekkel és coaching-gal, valamint Employee Assistance Programmal segíti őket a feladataik hatékony és sikeres menedzselésének fejlesztésében. A munka és magánélet egyensúlyának megteremtését segítik elő családos munkatársak számára létrehozott gyermekek átmeneti megőrzését biztosító helyiség (gyermekkuckó), illetve a cafetéria rendszerben választható elemként adómentesen igénybe vehető bölcsődei-óvodai támogatás is, amely anyagilag is hozzájárul a kisgyermekes szülők terheinek csökkentéséhez. A munkavállalók személyi és családi körülményeikre való tekintettel (pl.: beteg, vagy idős hozzátartozó otthoni ápolása céljából) akár tartós fizetés nélküli szabadságban is részesülhetnek.
136 3.5 Teljesítménymutatók Atipikus foglalkoztatási formák a Magyar Telekom Csoportban: ▪ Részmunkaidőben foglalkoztatottak száma 2023-ban: 156 ▪ Rugalmas munkaidőben foglalkoztatottak száma 2023-ban: 1 260 ▪ Távmunkás szerződéssel rendelkező munkatársak 2023-ban: 4 205 A vezető pozícióban dolgozó női munkavállalók arányának növelése a Magyar Telekom Nyrt-ben: ▪ Nők aránya a teljes munkavállalói létszámhoz viszonyítva: 34,76% ▪ Nők aránya senior management (Leadership Team) pozíciókban: 31,37% ▪ Nők aránya a Leadership Squad-ban: 33,33% Vállalati önkéntesség eredmények Magyar Telekom Csoportban: ▪ Önkéntes munkaórák száma (véradás): 3 146 ▪ Önkéntes munkavállalók száma (véradás): 416 4 IGAZGATÓSÁGI, FELÜGYELŐBIZOTTSÁGI, VALAMINT A MENEDZSMENT TAGJAINAK JAVADALMAZÁSA Az Igazgatósági tagok javadalmazása Igazgatósági tagként végzett tevékenységükért 19 millió forintot tett ki 2023-ban. A Felügyelőbizottsági tagok javadalmazása Felügyelőbizottsági tagként végzett tevékenységükért 37 millió forintot tett ki 2023-ban. Leadership Squad (LS) tagok javadalmazása (járulékokkal, valamint a munkaviszony megszűnésével kapcsolatos szerződéses költségekkel együtt) 1 677 millió forintot tett ki 2023-ban. A 2023. december 31-i állapot szerint az Ügyvezető Bizottság négy tagja határozatlan, kettő tagja határozott idejű munkaszerződéssel rendelkezik. A határozatlan időre szóló munkaszerződések közül kettő esetén a felmondási idő két hónap. A szerződésben a végkielégítés általánosságban a Munka Törvénykönyve és a Kollektív szerződés szerinti, a többi esetben a végkielégítés általánosságban 3-16 hónap. A fentieken túl, az érintettek versenytilalmi korlátozás hatálya alá esnek, melynek értelmében a munkavállaló munkaviszonyának megszűnésétől kezdődően egy meghatározott (egy évet meg nem haladó) ideig nem jogosult munkaviszonyt létesíteni a Magyar Telekom magyarországi vagy nemzetközi versenytársával, vagy akár közvetlenül, akár közvetve bármilyen szolgáltatást nyújtani vagy tevékenységet végezni ilyen vállalat részére. Továbbá, az érintettek nem toborozhatnak munkaerőt a Magyar Telekom munkavállalóinak körében. A versenytilalmi korlátozás fejében a munkavállaló a fenti kötelezettséggel arányos kompenzációban részesül. Amennyiben a volt munkavállaló ezen versenytilalmi megállapodást megszegi, köteles a kompenzáció nettó összegét a munkáltatónak visszafizetni. Ezen felül, ilyen esetben a volt munkavállalót átalány-kártérítési kötelezettség is terheli a munkáltató felé. A külföldi állampolgárságú LS tagok lakhatási támogatásra is jogosultak lehetnek. 2 fő érintett van. A Társaság Javadalmazási irányelveivel összhangban, a Társaság élet- és balesetbiztosítást, valamint egészségbiztosítási szolgáltatást nyújt az LS tagjai számára. Ezen felül, az LS tagok vállalati gépkocsi használatára is jogosultak. A részvény alapú juttatási programok tekintetében a Konszolidált Éves Beszámoló Kiegészítő mellékletének 20.1.2 pontja ad tájékoztatást.
137 5 KUTATÁS ÉS FEJLESZTÉS Magyarország A kutatás- fejlesztési feladatok ellátását hazai innovatív KKV-k bevonásával a Magyar Telekom Csoport saját kutatói, termék- és szolgáltatásfejlesztői végzik. Mindemellett a Csoport kiaknázza a belső és külső tudásbázis szinergia hatását és partnerségre törekszik jól ismert innovációs központokkal, felsőoktatási intézményekkel. A Csoport fő partnerei ezen területen neves magyar egyetemek és kutatóintézetek. A K+F és 5G Campus együttműködés mellett a Magyar Telekom Duális képzést indított a Széchenyi István Egyetemmel közösen, az egyetemmel közös projekt volt a Hungaroring verseny szimuláció az 5G Campus keretében. 2023-ban a Csoport gondozásában folytatódik az Óbudai Egyetemen „Deutsche Telekom Csoport IT kihelyezett tanszék” fakultációja. Folytatódnak a mérnökképzés és a modern alkalmazásfejlesztés képzési együttműködések az egyetemi partnerekkel, amely programot folyamatosan további tantárgyakkal egészítik ki. A Magyar Telekom a kialakítás alatt lévő Egyetemi Science parkokkal partneri kapcsolatot épített ki az elmúlt időszakban. A Magyar Telekom Csoport számára kifejezetten fontos a legújabb technológiák által nyújtott lehetőségek felderítése, valamint értékesítése. Az ilyen technológiák közé tartozik a Felhő, Hybrid Felhő PaaS és SaaS szolgáltatás, konvergens szolgáltatások fejlesztése. Az üzleti és technológiai adatvagyon kiaknázására számos Mesterséges intelligencia (AI), Data Science, Gépi tanulás (ML) alapú megoldás fejlesztése zajlik, mely biztonsági szolgáltatásokkal kiegészítve teremt időtálló értéket az ügyfeleknek. Ezen felül, a vállalat folytatja az ötödik generációs mobiltechnológia (5G) által nyújtott lehetőségek kutatását és fejlesztését. A Csoport stratégiai célja a már kialakítás alatt lévő digitális szolgáltatás portfólió bővítése, amely tovább erősíti a Csoport keresztértékesítési képességét a klasszikus hírközlési szolgáltatások mellett. Az AI/adat alapú szolgáltatásokkal a cél az, hogy ezen technológiákat fejlesztő vállalatok között piacvezető helyet foglaljon el a vállalat. Ezen túl a Magyar Telekom számára pedig olyan értékesítési potenciált hozzanak létre, amely a modern, digitalizált nagyvállalati átalakulás hajtóereje, így erősítve az ügyfeleknek nyújtott értékkínálatot. Az ügyfelek számára a legújabb adatkezelési megoldások számos lehetőséget nyújtanak, mely révén akár a belső, akár az ügyfelek számára nyújtott szolgáltatások, valamint az ezekhez kapcsolódó folyamatok modernizálhatók, automatizálhatók, hatékonyabbá tehetők. Ezen megoldásokkal számos, a jelenlegi piaci körben megjelenő kihívásra adható válasz, mint például a virtuálistérben történő erősebb megjelenés, vagy az egyre inkább megmutatkozó munkaerőhiány. Ennek érdekében 2023-ban: ▪ A Telekom Rendszerintegráció Zrt. a Magyar Drón Koalíció aktív tagja, sikeres termékfejlesztési projekteket hajtott végre a Raktárgazdálkodás (Dronify automata leltározó megoldás) és mezőgazdasági felhasználás (vadkár megelőzés) területein az IoT megoldásait integrálva. ▪ A Csoport stratégiai termék portfóliói között helyet kapnak AI alapú chat/voice (Telekom Digital Business Assistant) szolgáltatások, RPA, automatizációs platform és valós idejű adatfeldolgozásra épülő modern adattárház megoldás. ▪ A 2023-as év során a Magyar Telekom Enterprise Unit kibővítette a nagy nyelvi modellekre és digitális üzleti asszisztensekre szakosodott mesterséges intelligencia (AI) fejlesztő csapatot azzal a céllal, hogy a GPT és más nyelvi modellekben lévő üzleti lehetőségeket feltárja és új technológiai alapokra épülő, ezek közül a felhő alapú digitális üzleti asszisztens megoldásokat (voicebot, chatbot) hozzon létre. A Magyar Telekom a hazai piacon elsőként rendelkezik üzleti célra felhasználható, testre szabható GPT-4 nagy nyelvi modellel, amely magyar, angol és más nyelveken képes értelmezni a kérdéseket, valamint generálni szövegeket (összefoglalók, elemzések, stb.) a benne tárolt, valamint az adott feladattal kapcsolatosan feltanított igen nagy tudásmennyiség alapján. ▪ A Magyar Telekom és Telekom Rendszerintegráció Zrt. is kiépítette saját lokalizált (privát Azure Stack Hub) felhőszolgáltatásait, melyek segítségével az ügyfelek igénybe tudnak venni országhatáron belül is Public Cloud megoldásainkhoz hasonló pay-per-use szolgáltatásokat (mint például az adatelemzés és gépi tanulás). Ezen szolgáltatások nagyobb biztonságot adnak az ügyfeleknek, mivel adataik az ország határain belül maradnak. 5G Campus autóipari együttműködés keretében a Csoport a partnereivel közösen hajtott végre sikeres K+F projekteket, melyben DATA AI és MI megoldásokat és termék prototípusokat is sikeresen tesztelték. ▪ A MagentaKraft a Magyar Telekom innovatív, fiataloknak szóló platformja, melynek célja, hogy értéket teremtsen a fiatalok számára. A MagentaKraft lehetőséget biztosít azoknak a fiataloknak, akikben már megfogalmazódott egy kisebb vagy éppen nagyobb ötlet, de a megvalósításhoz szükséges eszközök (infrastruktúra, környezet, csapat) nem állnak rendelkezésükre. További részletek a 3.4.1 megjegyzésben.
138 A Telekom Rendszerintegráció Zrt. a Csoport tagjaként 2023-ban is aktív részese volt az Innovációs és Technológiai Minisztérium által létrehozott MI koalíciónak. Folytatódott továbbá a Telekom Rendszerintegráció Zrt. több évre visszanyúló együttműködése a szintén Gazdaságfejlesztési Minisztérium (GFM) által támogatott 5G Koalícióval, valamint az Ipar4.0 Nemzeti Technológiai Platform Szövetséggel. A fentieken túl a Telekom Rendszerintegráció Zrt. 2023-ban is aktív tagja volt a Magyar Innovációs Szövetségnek, valamint az IVSZ – Digitális Vállalkozások Szövetségének. Észak-Macedónia A Makedonski Telekom továbbra is eltökélten folytatja munkáját, hogy az innováció és technológia szempontjából vezető szerepet töltsön be a piacon. A fejlesztés kiemelt területei a Smart City, az Intelligens energiamérés, a Telemedicina és a kiberbiztonsági megoldások. A Makedonski Telekom több projektet is sikeresen megvalósított az intelligens energiamérés és menedzsment (SEMM) saját fejlesztésű megoldásával. A fejlesztés hardvert és szoftvert tartalmaz, valamint felhő alapú web- és mobilalkalmazásokat biztosít, amelyeken keresztül valós időben nyomon követhető a szállított elektromos energia mennyisége és minősége. A megoldás valós időben kapcsolódik a magyar áramtőzsdéhez (HUPX) az áram piaci árának nyomon követésére és összehasonlítására. 2023-ban ezt bevezette az adatközpontjaiban, egy állami és egy kereskedelmi ügyfélnél, melyeknél már jelentős energiamegtakarítást értek el. Emellett olyan megoldást fejleszt a Makedonski Telekom, amely valós idejű kommunikációt biztosít 5G-n keresztül egy mentőautó és a kórház orvosi eszközei között. A beteg szállítása során a csatlakoztatott orvostechnikai eszközökkel a beteg életjeleit mérik, és a kórházi orvosi csapattól kapott utasítások szerint felkészítik, így a beavatkozást a beteg felvételét követően azonnal megkezdhetik. Ez a megoldás az elsők között lesz a régióban, amely mutatja a Makedonski Telekom elkötelezettségét az állampolgárok életminőségének javítása tekintetében. Folyamatos stratégiai beruházásokkal a Makedonski Telekom rekordidő alatt teljesítette a mobilhálózat-korszerűsítés utolsó ciklusát. Mostanra országszerte a lakosság 82%-a használhatja az 5G technológiát. Jelenleg a Telekom az egyetlen, amely Macedónia legtöbb városában gigabites sebességű 5G mobilinternetet biztosít. Az LTE hálózat 2023-ban is tovább bővült. Az összes telephely több mint 99,9%-a nyújtott LTE-szolgáltatást, és az összes BTS 72,5%-a optikai úton kapcsolódik. Az 5G-n átvitt adatforgalom is hónapról hónapra növekszik. A komplex 4RATs (2G/3G/4G/5G) mobilhálózat hatékonyabb spektrumhasználata és optimalizálása érdekében 2023 folyamán felgyorsította a 3G technológia kivonását célzó tevékenységeket. A teljes projekt a tervek szerint 2024 első félévében fejeződik be, és egy új, virtuális, felhőbe telepített és dezaggregált RAN-alapú NT termelési modell megvalósítását fogja eredményezni. A Makedonski Telekom vezető szerepet tölt be az optikai infrastruktúra területén. 2023 végére a Makedonski Telekom összesen 314 216 átadott FTTH hozzáférésre növelte az optikai lefedettséget, ami azt jelenti, hogy a háztartások mintegy 37,64%-ának már van lehetősége optikai kapcsolat lefoglalására. A VDSL kiépítésének tekintetében több mint 230 000 VDSL hozzáférési pont került lefedésre a vezetékes rézhálózaton. 2023 végén az LTE-box felhasználók száma meghaladta a 13 000-et, a hibrid felhasználóké pedig nagyjából 2 000 volt. A Makedonski Telekom TV-stratégiai jövőképe az, hogy továbbra is megőrizze első számú TV-szolgáltatói pozícióját a macedón piacon, a legjobb tévészolgáltatás és a legrelevánsabb tartalom biztosításával. Ezzel kapcsolatban 2023-ban a hangsúly az új felhőalapú NGTV platform bevezetésére helyeződött, amely zökkenőmentes többképernyős (TV, Mobil, Web) élményt biztosít ügyfeleink számára, új kliens megjelenéssel és kezelhetőséggel. A Makedonski Telekom elkötelezett a környezetvédelem és a természetkárosító hatások mérséklése mellett, ennek során mi is támaszkodunk a technológiára. A legnagyobb villamosenergia-fogyasztó a mobilhálózat, amely a teljes fogyasztás mintegy 55%-át teszi ki. Ennek a tendenciának a hosszú távú csökkentése érdekében a Makedonski Telekom már megkezdte a mesterséges intelligencia alapú funkciók kidolgozását.
139 6 INGATLANKEZELÉS, TELEPHELYEK A Magyar Telekom rendelkezik Magyarország egyik legnagyobb ingatlanállományával és jelentős ingatlan tulajdonosok Észak-Macedóniában is. Az ingatlanállomány jelentős része távközlési technológiai terület, iroda, raktár, garázs és üzlethelyiség. Eszközállományának legnagyobb része kapcsoló központokból, átjátszó tornyokból és más távközlési infrastrukturális eszközökből tevődik össze. Annak érdekében, hogy minél nagyobb mértékben és minél hatékonyabban használja ki az ingatlanállományt, továbbá alkalmazkodva az energiaszektor változásához, a Magyar Telekom azon dolgozik, hogy az energiafelhasználásának költségét csökkentse (alternatív megoldások megtalálása a fűtés terén, valamint az iroda jellegű ingatlanok kihasználásának racionalizálása) továbbá a használaton kívüli ingatlanjait igyekszik albérletbe adni, illetve értékesíteni. Csoport főbb tagvállalatainak székhelye: ▪ Magyar Telekom Nyrt.: 1097 Budapest, Könyves Kálmán körút 36., Magyarország ▪ Telekom Rendszerintegráció Zrt.: 1097 Budapest, Könyves Kálmán körút 36., Magyarország ▪ Makedonski Telekom A.D.: 1000 Skopje, Kej 13 Noemvri, No. 6., Észak-Macedónia ▪ Combridge S.R.L.: Municipiul Sfantu-Gheorghe, Strada 1 DECEMBRIE 1918, parter comercial, nr. VI, Bloc 6, Judet Covasna, Románia ▪ Novatel EOOD: District Sofia (capital), Municipality Stolichna, Sofia 1756, Malinova dolina, 2 Donka Ushlinova str., Garitage Park complex, building 3, floor 1, number 312, Bulgária Magyarország A Magyar Telekom 1 626 telephelyén álló 1 810 épületének 48%-a Társaság tulajdonában van, 4%-a közös tulajdonú és 48%-a bérelt. A bázisállomások, mobil site-ok, technológiai ingatlanok terén több mint 7 000 db szerződést kezel a Magyar Telekom. 2023. december 31-én a Magyar Telekom által használt épületek területe 468 656 m 2 volt, melynek jelentős részében egyenként 100 m 2 -nél kisebb az alapterület. A legnagyobb ingatlan a Budapest, Könyves Kálmán krt. 36. szám alatt található bérelt székház több, mint 39 207,53 m 2 felszín feletti, és mindösszesen a felszín alatti területekkel együtt közel 82 210 m2 2 alapterülettel. Észak-Macedónia 2023. december végén az Makedonski Telekom rádiós hozzáférési hálózata 921 db fizikai helyszínből állt, amelyből 919 db volt 2G bázisállomás, 861 db volt 3G bázisállomás, 921 db volt 4G bázisállomás és 411 db volt 5G bázisállomás. A helyszíni infrastruktúra (tornyok) 90%-a van az Makedonski Telekom tulajdonában, 10% pedig bérelt. Az Makedonski Telekom 2023. decemberi állás szerint összesen 102 722 m 2 területet használ, amelyből kb. 38 223 m 2 az Makedonski Telekom kizárólagos tulajdona, nagy részét (53%) pedig két főépület teszi ki, a központ és a fő műszaki épület. A fennmaradó 64 499 m 2 közös tulajdonban van a Macedón Postával.
140 7 FENNTARTHATÓSÁG ÉS KÖRNYEZETVÉDELEM A Konszolidált Üzleti / Vezetőségi jelentés többi részével ellentétben csak a legnagyobb tagvállalatok (Magyar Telekom Nyrt., Telekom Rendszerintegráció Zrt. és Makedonski Telekom A.D.) lettek bevonva a fenntarthatósági tevékenységekbe. A továbbiakban a Magyar Telekom Nyrt.-t és a Telekom Rendszerintegráció Zrt.-t közösen Magyar Telekom HU néven jelentjük. A Magyar Telekom HU közel húsz éve foglalkozik fenntarthatósági kérdésekkel, több mint 15 éve tervezi ezirányú céljait és feladatait stratégia mentén. Ezek alapján fenntarthatósági tevékenységét a teljeskörű, tervezett és hosszú távú megközelítés jellemzi, és 2021-ben már az ötödik, hosszú távú, 2030-ig szóló fenntarthatósági stratégiáját határozta meg, 2025-re és 2030-ra kijelölt fő célkitűzésekkel. A Magyar Telekom HU 2009 óta elkötelezetten támogatja az ENSZ Globális Megállapodás 10 alapelvét az emberi jogok, a környezet és az antikorrupció terén, aminek kapcsán elért fejlődésről a fenntarthatósági jelentésében évről évre beszámol. Az ENSZ 2015-ben fogadta el a 2030-ra megvalósítandó fenntartható fejlődési keretrendszert, amelyet 17 fő cél és összesen 169 alcél rögzít. Ezek a célok jelölik ki a felelős cselekvés irányait az emberiséget és a bolygót fenyegető legégetőbb problémák megoldása érdekében. A Magyar Telekom HU a 2016–2020 közötti időszakra szóló fenntarthatósági stratégiájához hasonlóan, az új 2021-2030 időszakra vonatkozó fenntarthatósági stratégiáját is ezen SDG-célokhoz igazodva határozta meg. A Csoport a tevékenységéből adódó elsőleges célokhoz való hozzájárulását a fenntarthatósági jelentés külön beszámolójában mutatja be évente. A fenntarthatósági tevékenységének és eredményeinek integrált és teljes körű bemutatására az évente megjelenő Fenntarthatósági jelentés szolgál, amely minden témára kiterjedő környezeti, társadalmi és gazdasági működését kívánja átláthatóvá tenni mindenki számára. A jelentések készítésekor a Global Reporting Initiative (GRI – Globális Jelentéskészítési Kezdeményezés) irányelvei kerülnek alkalmazásra, megfelelve ezáltal annak az alapelvnek, hogy a jelentések legyenek az átláthatóság és nemzetközi szintű összehasonlíthatóság alapjai. A 2007-es jelentés Magyarországon elsőként készült GRI G3 A+ megfelelési szint szerint, ez a GRI G3 irányelvek legmagasabb szintű alkalmazását jelentette akkor. Azóta a Magyar Telekom minden évben a nemzetközi irányelveknek való legmagasabb megfelelésű jelentést készítette el. A GRI kritériumoknak való megfelelés független vizsgálatát és tanúsítását a PricewaterhouseCoopers végezte az ISAE 3000 nemzetközi standard alapján. Jelen Konszolidált Üzleti / Vezetőségi jelentés a teljeskörű fenntarthatósági megközelítés csupán egyes, kiemelt témáiról szól, úgymint az emberi jogok, a munkatársak, a klímavédelem és a megfelelőség témakörei. A vállalat fenntarthatósági teljesítményéről további részletek az éves fenntarthatósági jelentésekben találhatóak, amelyek az alábbi oldalon érhetőek el: http://www.telekom.hu/rolunk/fenntarthatosag/a_fenntarthatosag_es_a_telekom/fenntarthatosagi_jelentesek 7.1 Fenntarthatósági irányítás a Magyar Telekom HU-n belül A csoportszintű koordinációt 2023-tól ESG Squad (korábban: Sustainability Squad) irányítja. 2020–2022 között a Chief People Officer (CPO) volt a fenntarthatóságért felelős felső vezető. 2023. január 1-jétől a fenntarthatóságért felelős felső vezető a Chief Financial Officer (CFO) lett, a fenntarthatósági koordináció pedig átkerült a Capital Market Relations Hub felügyelete alá, ahol dedikált ESG expert vitte a csoport szintű koordinációt és az ESG Squad irányítását. Az ESG Squad véleményezi és segíti a felelős területet a stratégiaalkotásban és a stratégiairányításban. Minden stratégiai témának van CxO szintű felelőse és a Leadership Team-ből dedikált szponzora. Az operatív végrehajtáson a területeken átívelő munkacsoportok (working group-ok) dolgoznak, akiknek feladata a célok pontosítása, üzleti terv és időzítés kidolgozása és annak végrehajtása. A Magyar Telekom HU a környezetvédelmi politikájában első helyen tartja a fenntartható fejlődés és a környezetvédelem iránti elkötelezettségét. A politika mellett környezetvédelmi irányelveket is kiadott, amely részletesebben meghatározza a vállalásait és elvárásait. Végül a Magyar Telekom HU 2022-ben bevezette biológiai sokféleségre vonatkozó politikáját.
141 7.2 Fenntarthatósági stratégia A Magyar Telekom 2021-ben kezdte meg az ötödik, tíz évre szóló (2021-2030) fenntarthatósági stratégiai időszakát. A fenntarthatósági stratégiát három alappillér mentén határozta meg: 1) Klímavédelem, 2) Digitalizáció 3) Sokszínűség és befogadás. 2023-as év elején a stratégiai kitűzéseket felülvizsgálta, annak érdekében, hogy reagálni tudjon a megváltozott külső és belső körülményekre és még pontosabb számítások mentén határozza meg a célkitűzéseit, ugyanis a stratégiai alcélokat befolyásolja a tüzelőanyagok árának és elérhetőségének kockázata, valamint az 5G szolgáltatások és az adatközpontok gyorsabb léptékű energiaigénye. A külső változások mellett a Magyar Telekom szerkezetében is történtek változások: a T- Systems Magyarország Zrt. átalakult és részben a Magyar Telekom Nyrt.-be olvadt be. A változások ellenére, Magyar Telekom Nyrt-re nézve érvényes még a 2019-ben megújított kibocsátáscsökkentési vállalás – amit a Science Based Target kezdeményezés (SBTi) hagyott jóvá. Cél, hogy 2030-ig 84%-kal csökkenjenek a közvetlen (scope 1) és közvetett (scope 2) kibocsátások 2015-ös bázishoz képest és 30%-kal csökkenjen az egyéb közvetett (scope 3 kibocsátás) 2017-hez képest. 7.2.1 Klímavédelem A klímavédelemnél a Magyar Telekom Nyrt és a Telekom Rendszerintegráció Zrt (korábban T-Systems Magyarország Zrt) együttesen vállalta a scope 1-2-ben a 80%-os üvegházhatásúgáz kibocsátás csökkentést 2015-ös bázisévhez képest. Az adatkörök is pontosításra kerültek és kiegészültek olyan forrásokkal, mint a hűtőközegek szivárgása, az adatközpontoknál a működési ráhatással bíró eszközök fogyasztása vagy a szükségáramforrást biztosító aggregátorok fogyasztása. Mindeközben a közvetlen és közvetett kibocsátását (scope 1+2) nettó nulla szinten tartja továbbra is a Magyar Telekom HU és a Makedonski Telekom A.D. is. Ennek érdekében a következő lépéseket teszi meg: ▪ vezetékeshálózat modernizáción keresztül 2030-ig, 2015-ös bázison számolva 55%-os villamosenergia csökkentés, ▪ adatközpontok zöldítése az EU taxonómia rendelet ajánlásait követve, ▪ villamosenergia lefedése 100%-ban megújuló energiával, ▪ lokális megújulóenergia arányának további növelése, ▪ energiahatékonysági beruházások az épületek és infrastruktúrában, ▪ flotta zöldítése További közvetett kibocsátásaink (scope 3) csökkentése is egy fontos cél Magyarországon: ▪ beszállítók kibocsátásainak 30%-os csökkentésével, ▪ körforgásos gazsaságra való átallással 2030-ig. 7.2.2 Digitalizáció Ennél a pillérnél a Magyar Telekom HU a digitalizációt az emberek, a családok és a vállalkozások fejlődésének szolgálatába állítja. Az infrastruktúra fejlesztésén keresztül mindenki számára elérhetőek lesznek ezek a szolgáltatások. Továbbá a digitális befogadást segítő programokkal az ügyfelek maximalizálni tudják a digitalizáció adta lehetőségeket. 7.2.3 Magyarország digitalizációja kapcsán tett vállalások ▪ 2027-ig 4,5 millió háztartásban és vállalatnál vállalta a Magyar Telekom Nyrt. a Gigabit network hozzáférés biztosítását. ▪ 2026-ig 99%-os lakosság-arányos külső 5G-s lefedettség kiépítését vállalta a Magyar Telekom Nyrt. ▪ Digitális érettség segítése kapcsán különböző programokon dolgozik a Magyar Telekom HU, ahol az idősebb generáción át a kis és középvállalkozásokig támogatja ügyfeleit, így a Hello Szülő, Hello biznisz, Netrevalók programmal.
142 7.2.4 Sokszínűség és befogadás A Magyar Telekom már az előző stratégiában is kiemelt figyelmet szentelt a sokszínűség és esélyegyenlőség biztosításának a munkavállalói számára. Az új (2021-2030) stratégiában ezt kiterjesztve azt tűzte ki célul, hogy 100%-ban befogadó munkahelyet alakít ki, valamint 100%-ban akadálymentes szolgáltatást biztosít. Befogadó munkahely (2025): ▪ 100%-ban akadálymentes munkahely ▪ A női vezetők aránya minimum 35% legyen ▪ 100% WCAG-megfelelés Befogadó munkahely (2030): ▪ A női vezetők aránya minimum 40% legyen A Magyar Telekom HU befogadást és szemléletformálást elősegítő teljes edukációs program bevezetését tervezi még. 7.3 Elismerések A Magyar Telekom HU törekvéseit, számos független szervezet is elismerte. A lenti felsorolásban kerülnek bemutatásra a 2023-ban elnyert, illetve változatlanul érvényes elismerések, díjak és fenntarthatósági értékelések: ▪ FTSE4Good Index tagság; FTSE Russel ESG Rating ▪ CECE SRI fenntarthatósági index tagság ▪ MSCI ESG értékelés AAA (skála: CCC-AAA) ▪ ISS ESG minősítés: B Prime (skála: D-A+) ▪ CDP értékelés klímaváltozás területén: A- ▪ PwC – Év Legvonzóbb Telco Munkahelye díj 2023 (sorban 6. alkalommal) ▪ Randstad Employer Brand research – 2023 legvonzóbb munkahelye a telekommunikációs szektorban (sorban 5. alkalommal) ▪ Zyntern Jobportal – Big Beginner Survey – Legvonzóbb munkáltató #2 hely ▪ Családbarát Munkahely tanúsító védjegy arany fokozat – Családbarát Ország Nonprofit Közhasznú Kft 7.4 Klíma és környezetvédelem 2023-ban Stratégiai céljainak megfelelően 2023-ban a Magyar Telekom HU és a Makedonski Telekom A.D. kilencedik alkalommal vásárolt hitelesített kibocsátáscsökkentési egységeket, hogy a fennmaradó kibocsátásokat ellentételezze. A kibocsátási egységek megítélése az elmúlt években jelentős kockázatot eredményezett a vállalati zöldítések esetében, így a Magyar Telekom 2023-ban a kibocsátási egységek vásárlásakor egy minőségbiztosítási folyamatot vezetett be. A Carbon Credit Quality Initiative által létrehozott pontozási rendszere alapján választja ki a legmegfelelőbb támogatni kívánt projektet, illetve ellenőrzésre kerül az adott projekt esetében, hogy a rendelkezésre álló dokumentáció alapján egyéb minőségi követelményeknek - ilyen a CDP kérdőívben vagy az CORSIA által megfogalmazott különböző biztosítékok - is képes-e megfelelni. A vállalat fontosnak tartja emellett, hogy a kibocsátáscsökkentési projektek megvalósítása és az ellentételezni kívánt időszak időben minél közelebb essen, így a kiválasztásnál további szempont volt, hogy a projekt indulása lehetőleg 2020 utáni időpont legyen. 2023-ban ennek alapján a Ganzhou Swine Farm Animal Manure Management System GHG Mitigation Project-ből 15 000 hitelesített kibocsátási egységet (VER) vásárolt a Magyar Telekom HU, illetve 1 400 VER egységet vett a Makedonski Telekom A.D. ugyanebből a projektből. A projekt a kibocsátás-csökkentés mellett társadalmi hozzájárulással is támogatja az ENSZ fenntartható fejlődési céljait. A kibocsátás-csökkentési célok eléréséhez 2023-ban is a Csoport legnagyobb tagvállalatai 100%-ban megújuló energiából származó villamos energiát használtak, melyet 193,6 GWh származási garanciával (Guarantee of Origin) és hosszútávú PPA szerződés (Power Purchase Agreement) keretén belül vásárolt származási garanciával, illetve a Makedonksi Telekom esetében részben, 20,7 GWh-t lefedően direkt szerződéssel biztosítottak. A PPA 3 évre szóló, fix áras szerződés egy magyarországi napelemparkkal, mely éves szinten kb. 13,2 GWh villamosenergiát dedikáltan a Magyar Telekomnak ad át a hálózaton keresztül. Az energia költségek mellett a megújuló energia beszerzési költségei is az energia költségeken belül az villamosenergia költsége főkönyvre van könyvelve.
143 A vállalat kibocsátás-csökkentési céljai eléréséhez 2023-ban az alábbi intézkedések járultak hozzá legnagyobb mértékben, melyekről bővebben a fenntarthatósági jelentésben lehet olvasni: ▪ Energia-megtakarítás az épületben: egyedülállóan kombinált energiahatékonysági és irodaterület-optimalizálási komplex szoftvermegoldást tesztelése. Az irodaház helykihasználásának és energiafogyasztásának valós idejű nyomon követése hatékonyabb erőforrás-elosztást és fenntartható energiagazdálkodást tett lehetővé. 2023-ban az alábbi kibocsátások a Greenhouse Gas Protocol vállalati sztenderd iránymutatása alapján kerültek kiszámolásra. Összesített ÜHG terhelés a Magyar Telekom HU és a Makedonski Telekom A.D. esetében: ▪ 81 062 tonna CO 2 kibocsátás (üvegházhatású gáz kibocsátás szén-dioxid egyenértékben kifejezve), ha a vásárolt megújuló energiát nem vesszük figyelembe (ez az ún. helyi alapon (location based) számolt kibocsátás) ▪ 16 498 tonna CO 2 kibocsátás, ha a vásárolt megújuló energiát figyelembe vesszük (ez az ún. piaci alapon (market based) számolt kibocsátás) Csoport ÜHG terhelés kategóriánként ▪ Scope 1: 14 632 tonna CO 2 kibocsátás (jelenleg itt a helyi és piaci alapú kibocsátás megegyezik) ▪ Scope 2: 66 430 tonna CO 2 kibocsátás helyi alapon ▪ Scope 2: 1 866 tonna CO 2 kibocsátás piaci alapon Energiahatékonyság – továbbított bitek/energia fogyasztás – 442 Gbit/kWh 7.5 Kockázatok A vállalat az Üzletmenet-folytonossági Irányítási Rendszer (BCM) keretén belül azonosította a kritikus klíma kockázatokat (árvíz, hőségriadó), és ezekre intézkedési tervet alakított ki. A hálózatokban jelentkező klímakárok éves mértéke nem érte el az intézkedési szintet (havi 50 millió forint kár), a helyreállítási költség 18,55 millió forint volt. 2023-ban 591 esetet kellett kivizsgálni a kollégáknak az időjárás okozta különböző problémák miatt. Hőségnapokon a kollégák számára lehetőséget ad a vállalat a távmunkára, így csökkentve az irodák energiaterhelését. A géptermek és a bázisállomások alaphőmérsékletét pedig megemelik, így csökkentve a klímaberendezések energiafelhasználását. Az éghajaltváltozás infrastruktúrára gyakorolt fizikai kockázatainak elemzése a magyar tagvállalatok esetében 2022-ben megtörtént – az extrém hőmérsékletet tekintve különböző éghajlati forgatókönyvet alkalmazva (RCP4.5 és RCP8.5). A legkockázatosabb időjárási eseménynek a villámárvíz adódott, emellett az infrastruktúra 19-24%-ának (a forgatókönyvek függvényében) működését érintheti negatívan az extrém meleg időjárás az elkövetkező évtizedekben. Ez az elemzés segíthet, hogy az infrastruktúra modernizálása során azt ellenállóbbá tegye a várható változásokkal szemben. A Párizsi Megállapodás szerinti átmenet is számos kockázattal járhat a vállalatok számára. A Magyar Telekom anyavállalata, a Deutsche Telekom 2023-ban a legnagyobb leányvállalataival, köztük a Magyar Telekommal is, részletes elemzést végzett, hogy mely jogszabályi, piaci környezeti, technológiai vagy akár hírnevet kockáztató változások várhatóak az átmenet során, és azok milyen mértékben érintik a vállalat helyzetét. Az elemzés során a legnagyobb kockázatokat az energiaellátáshoz kötődő változásokban azonosított a Magyar Telekom Nyrt., kiemelkedően nagy a kockázata, hogy az 5G elterjedésével a felhasználók egyre nagyobb adatforgalmat - ezáltal energiafelhasználást - generálnak, amit az energiahatékonysági intézkedések nem tudnak majd kompenzálni. Ki kell azonban hangsúlyozni, hogy az infokommunikációs szektorban az energiafelhasználás növekedését nem lenne szabad egyértelműen negatív hatásnak tekinteni. Ez az átmenet hasonló a fosszilis tüzelőanyagok helyett a villamosenergia térhódításához, azzal a különbséggel, hogy a digitalizáció nem csak energiafelhasználást, hanem anyagfelhasználást is kiválthat. A Magyar Telekom HU és a Makedonski Telekom A.D. természetesen folyamatosan dolgozik, hogy az energiafelhasználását csökkentse, a megújuló energiák használata mellett az ellátásbiztonságot fenntartsa, és az átmeneti tervével hozzájáruljon a hazai nettó nulla kibocsátású átmenethez. Lehetőségek Energiahatékonysági beruházásai és megújuló energiák használatát tartja a vállalat az éghajlatváltozás mérséklésére a leghatásosabb eszközöknek. Hosszú távú célja tehát, hogy minél nagyobb mértékben megújuló energiaforrások biztosítsák a hálózat elektromos árammal való ellátását, ezért több lépcsőben napelemes rendszerek telepítését valósította meg saját épületein. Stratégiai céljai között szerepel a saját megújuló energiatermelés további bővítése, ezrét 2023-ban kísérleti jelleggel tesztelt saját fejlesztésű megoldásokat 8 bázisállomáson. Erről további részleteket a fenntarthatósági jelentésben lehet találni.
144 A Magyar Telekom Nyrt. lehetőséget biztosít ügyfelei számára is, akik szintén fontosnak tartják a klímaváltozás elleni harcot, hogy olyan szolgáltatást választhassanak, amely hozzájárul a klíma védelméhez. Ezért hozta létre 2019-ben a világon egyedülálló ExtraNet Zöld 1GB adatbővítő opciót. Ugyan a 2019-es sikere után 2020-ban a pandémia alatt meghozott intézkedések csökkentették a forgalmat, a választási lehetőséget továbbra is fenntartja a vállalat az ügyfelei részére. 2023-ban sem vesztett népszerűségéből ez a szolgáltatás. Az ügyfelek preferenciájának megváltozása nemcsak nagy kockázatot, hanem a korai felismeréssel lehetőséget is teremt. Amellett, hogy a Deutsche Telekom és más európai mobilszolgáltatók által kezdeményezett Eco Rating minősítéssel tudatosabban vásárolhatnak ügyfeleink, a Magyar Telekom Nyrt. 2023-ban felújított készülékekkel lépett piacra, hogy az anyagfelhasználást és körforgásos gazdaságot szem előtt tartó lakossági és vállalati ügyfelei is megtalálják számításaikat. Továbbá a Telekom Smart Energy szoftvere, az energiafogyasztás és -termelés intelligens megközelítése, amivel megvalósítható a valós idejű adatgyűjtés és a hatékony előrejelzés. A szoftver nemcsak egyszerű adatokat szolgáltat a berendezésekről, hanem valós fogyasztási és termelési információkat is gyűjt, így az ügyfelek pontosan megérthetik energiafelhasználásukat. További részletek az éves fenntarthatósági jelentésben találhatók. 7.6. Érdekelt feleket érintő kezdeményezések A vállalat sikeres működéséhez elengedhetetlen, hogy erős kapcsolatokat alakítson ki érdekelt feleivel. Néhány, fontosabb tevékenységünk, amelyekről részletes információ található a fenntarthatósági jelentés kapcsolódó fejezeteiben: A vállalat minden érdekelt felének lehetősége van, hogy online kifejtse a Magyar Telekom felé irányuló elvárásait. Ezeket a fenntarthatósági tevékenységek megvalósítása során veszi a vállalat figyelembe. 7.6.1 Befektetők A 2023-as év során négy alkalommal ismertette a vezérigazgató, illetve a gazdasági vezérigazgató-helyettes az adott negyedév eredményeit a befektetők képviselőinek. A Magyar Telekom felső vezetése, illetve a Befektetői kapcsolatok osztály munkatársai, valamint a befektetők és elemzők között éves szinten nagyságrendileg 80 találkozásra (virtuális, illetve személyes) kerül sor, különböző konferenciák, roadshow-k és egyedi megkeresések keretében. A Magyar Telekom HU a honlapján is nagy hangsúlyt helyez az érdeklődők információigényének kielégítésére. A Befektetőknek menüpont alatt az érdeklődők naprakész információkat találnak a Magyar Telekom HU pénzügyi helyzetéről (negyedéves pénzügyi jelentések), a közgyűlésekről, az osztalékfizetésről, emellett nyomon követhetik a Magyar Telekom részvények aktuális árfolyamát és megtalálnak minden információt ahhoz is, hogy felvehessék a kapcsolatot a Társasággal. A Befektetői kapcsolatok terület e-mail címe és telefonszáma a honlapon elérhető, az e-mail-címre érkező kérdésekre a terület munkatársai rövid idő alatt válaszolnak. A befektetők igényeit a Társaság emellett éves, kétéves rendszerességgel, kérdőíves módszerrel is felméri. Az úgynevezett perception study elkészítésével egy erre szakosodott, független céget bízunk meg, amely egy részletesen kidolgozott kérdéslista segítségével, reprezentatív mintavétel alapján méri fel a befektetők véleményét, igényeit és elvárásait. 7.6.2 Ügyfelek A Magyar Telekom HU szeretne lehetőséget biztosítani ügyfelei számára is, hogy aki a vállalattal együtt fontosnak tartja a klímaváltozás elleni harcot, az választhasson olyan szolgáltatást, amely hozzájárul a klíma védelméhez, néhány példa a 7.5. fejezetben, a lehetőségek között található. A Magyar Telekom HU létrehozott platformokat is a digitális érettség előmozdítására. A Hello Szülő digitális platformot például a családok számára jött létre, amely 2023 október közepén indult el. Az új márka és kereskedelmi eszköz célja, hogy sokoldalú, folyamatosan bővülő digitális tudásbázisként szolgáljon a családok számára. A Hello Szülőnek az indulás óta december 31-ig közel 130 000 látogatója volt. A Netrevalók program keretében, a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtárral partnerségben, az idősebb generáció digitális készségfejlesztése két generáció, a középiskolások és a nyugdíjasok összekapcsolásával történik. A könyvtárakban tartott foglalkozásokra a Hello Szülő platformon keresztül lehet jelentkezni: https://helloszulo.hu/netrevalok. A középiskolások könyvtári foglalkozások keretében személyesen, saját tudásszintjükre és érdeklődési körükre alapozva mutathatják be az idősek mindennapjait megkönnyítő digitális megoldásokat.
145 7.6.3 Alkalmazottak 2023 márciusában ismét meghirdetésre került a közösségi napelem program. A program során a munkatársaknak lehetőségük volt örökbe fogadni egy-egy napelemet, a 200 napelem kevesebb mint egy óra alatt befogadóra talált. A sokszínűség, mint alapvető érték mellett elkötelezett munkáltatóként a Magyar Telekom HU fontosnak tartja, hogy növelje a nők számát a vezetői pozíciókban. A Fenntarthatósági Stratégia Sokszínűség pillérének egyik fő célja, hogy 2025- re a női vezetők aránya legalább 35%-ot érjen el. A vállalat 2020 májusára történetében először elérte a nemek kiegyensúlyozott, 33,33%-os arányát a felsővezetésben, amelyet a vállalat 2023-ban is megtartott. Folytatódott a nemek közötti bérszakadék nyomon követése is, amely mentén további fejlesztések tervezhetők. 2023-ban további három munkavállalói közösség alakult a vállalatnál: Nők a Telekomban, Telekom Family Drivers, Obstacle-Menes Telekom, a már működő, az LMBTQI+ közösséghez tartozó kollégák támogatását célzó Magenta Pride munkavállalói közösség mellett. A Társaság a közösségekről, valamint a sokszínűséggel és a munkavállalói esélyegyenlőséggel kapcsolatos tevékenységéről részletesen a jelentés 3.3.1. és 3.3.2. fejezetében számol be. A Magenta Szövetség Alapítvány 2020 júliusában jött létre Rékasi Tibor vezérigazgató és a Telekom felsővezetésének tagjai, a Leadership Squad kezdeményezésére, személyes felelősségvállalásukból és anyagi felajánlásaikból. Az Alapítvány működése óta 2023 végéig 399 esetben ítélt oda támogatást, összesen 67 247 000 forint értékben, melyből a 2023-ban odaítélt támogatások összege 11 300 000 forint. Önkéntes munka: Az elmúlt évtizedekben egyre fontosabbá vált, hogy a vállalatok ne csak a piacon, hanem a társadalmi felelősségvállalás területén is bizonyítsanak. A Magyar Telekom HU számára rendkívül fontos, hogy cégként és munkatársaiként, egyénekként is jó példával járjanak elöl. Az önkéntesség ösztönzése érdekében a vállalat 2023 áprilisában Önkéntes Vásárt szervezett, ahol 10 civil szervezetnek adtak lehetőséget arra, hogy tevékenységüket és céljaikat megismertessék a munkatársakkal, és önkénteseket toborozzanak. A Magyar Telekom munkatársai 2023-ban 3 146 órát töltöttek önkéntes tevékenységgel 2023-ban. 7.6.4 Civil szervezetek A Magyar Telekom HU együttműködése a civil szervezetekkel a fenntarthatóság és a mákszem stratégia mentén valósul meg. Ezen együttműködések egy része évekig tart, mint hagyományosan a SUHANJ! Alapítvány támogatása, a Bridge Budapest Egyesület által létrehozott Edison platform támogatása, amely a gyermekek készségfejlesztéséhez kapcsolódó értékalapú szereplőket tömöríti és együttműködésre ösztönzi, vagy a HBLF Romaster Programban való részvétel, amelynek célja a tehetséges roma fiatalok képzése. Emellett a Magyar Telekom HU rendelkezik olyan civil együttműködésekkel, amelyek célja az adott évben megvalósítandó kezdeményezések támogatása, de ezek kapcsán arra is vonatkozik, hogy az adott programok olyan társadalmi és környezeti kérdésekre adnak megoldást, amelyeket a vállalat kiemelt prioritásként kezel. Ilyen például a nők képviselete az informatikai szakmákban a Nők az Informatikai Biztonságban Egyesület támogatásán keresztül, vagy a Magyar Etológia Alapítvány programjának támogatása, amelynek célja, hogy a szülők számára tudományos kutatásokon alapuló megoldásokat nyújtson kisgyermekeik eszközhasználatával kapcsolatban. 7.6.5 Beszállítók A Magyar Telekom HU a fenntartható ellátási lánc menedzsment folyamat keretében minden évben megvizsgálja beszállítóinak fenntarthatósági teljesítményét. A Magyar Telekom ezt a Deutsche Telekommal közösen az EcoVadis rendszerben teszi, míg az ott nem értékelt beszállítók esetében önállóan végzi. A Magyar Telekom HU felkéri a stratégiailag fontos, magas kockázati tényezővel rendelkező beszállítókat, hogy az EcoVadis részletes kritériumai alapján nyilatkozzanak működési gyakorlatukról. Ennek keretében 46 beszállító közvetlenül és 3 311 közvetve rendelkezik érvényes értékeléssel a társadalmi, környezeti, gazdasági és fenntartható beszerzési kritériumok alapján. Ezek a beszállítók az éves megrendelési érték 34,28%-át adták, ami 2017-ben 40,59%, 2018-ban 45,06%, 2019-ben 44,40%, 2020-ban 38,30%, 2021-ben 36,56% és 2022-ben 34,28%. A Magyar Telekom HU 2023-ban további 300 beszállítót keresett meg a webaudit kérdőívvel. 7.6.6 Jövő generációi A Magyar Telekom HU a jövő generációját is támogatja. A KraftLab közösségi kreatív térként jött létre Debrecenben, hogy segítse a fiatalokat, lehetőséget és eszközöket biztosítson a fejlődésükhöz. Kockázatmentesen kísérletezhetnek, és hogy a digitális eszközöket és a digitális világ lehetőségeit saját fejlődésük érdekében használhassák, egyedül vagy egymással együttműködve. A közösségi tér 2023-ban is telt házzal, közel 3 500 látogatóval működött tovább.
146 8 VÁLLALATI MEGFELELŐSÉG (COMPLIANCE) A Magyar Telekom Csoport Vállalati megfelelőségi programjának kialakításakor a cél annak biztosítása volt, hogy a Magyar Telekom Csoport üzleti tevékenységét maximális tudatossággal és elkötelezettséggel, a vonatkozó törvények és jogszabályok betartásával, az etikus üzleti magatartás legszigorúbb normáival összhangban végezze. A Csoport ehhez az esetleg felmerülő megfelelőségi kockázatokkal foglalkozó utasításokat adott ki, és az azokban foglalt eljárásokat alkalmazza, amelyekkel kapcsolatban folyamatos oktatást biztosít munkavállalói számára. A feltételezett nem- megfelelőség eseteinek jelentésére, kivizsgálására, nyomon követésére és kiigazítására egyértelmű folyamatokat alakított ki. A vállalati megfelelőségi programot a Csoport megfelelőségi vezető felügyeli. A Csoport megfelelőségi vezető közvetlenül az Audit Bizottságnak jelent, és együttműködik az Igazgatósággal, a Felügyelő Bizottsággal és a menedzsmenttel. A Vállalati megfelelőségi program középpontjában a Működési Kódex áll. A Magyar Telekom Csoport Működési Kódexe a vállalati megfelelőségi követelmények összefoglalását tartalmazza, rögzíti a Csoport közös értékeit, és egyben a Magyar Telekom erős pozíciójának, reputációjának és sikeres jövőjének záloga is. A Működési Kódex a Magyar Telekom Csoporton belül mindenkire érvényes, a munkatársaktól az igazgatósági tagokig. Ezen felül a Magyar Telekom Csoport szerződéses partnereinek is meg kell ismerniük és el kell fogadniuk ezeket az értékeket a beszerzési honlapon való regisztrálásukkor. 2010-ben egy külső, független fél vizsgálta a Compliance program kialakítását, és a külső elvárásoknak való megfelelésről, a rendszer kialakításáról tanúsítványt kapott a vállalat 2013-ban megtörtént a program felülvizsgálata, kiterjesztve egyéb területekre is – úgymint beszerzés, belső ellenőrzés, HR, értékesítés. A vizsgálat már nem csak a rendszer kialakításának ellenőrzését célozta a különböző területeken, hanem a kontrollrendszer működési hatékonyságának mérését is. A Csoport az elvárásoknak eleget tett, amelyről az Ernst&Young mint független külső fél tanúsítványt adott ki. 2017-ben ismét független külső auditor (KPMG) is minősítette a Magyar Telekom megfelelőségi rendszerének hatékonyságát, amelynek értelmében megfelelőségi program megfelel a nemzetközi elvárásoknak és az új antikorrupciós ISO szabványnak is. 2021- ben ismételten egy külső tanácsadó (KPMG Németország) vizsgálta meg a Compliance programot. A programot hatékonynak és megfelelően működőnek minősítették. 2008-ban indult az első megfelelőségi távoktatás „A vesztegetés és a korrupció tudatos felismerése” témában. Azóta az új belépő munkatársak részére egy általános e-learning képzést biztosít a vállalat, amely minden a Magyar Telekomhoz érkező munkatárs részére kötelező, és a Működési Kódex elfogadásával zárul. A program elindítása óta pedig összesen 107 673 távoktatási képzést végeztek el a munkavállalók csoport szinten olyan témákban, mint megfelelőségi tudatosság, korrupcióellenes intézkedések, szállítói átvilágítás, összeférhetetlenség vagy bennfentes kereskedelem. Ezen túlmenően a Csoport a megfelelőségi és visszaélési kockázatnak kitett szakterületeken dolgozók számára – mind az anyavállalatban, mind a magyar és nemzetközi leányvállalatokban – személyes tréningeket is szervezett korrupcióellenes magatartás, szerződéses partnerek átvilágítása és ajándékozási szabályok témakörökben. 2023-ban, a korábbi évekhez hasonlóan a Magyar Telekom Nyrt. szervezeteinek és leányvállalatainak részvételével folyt kockázatelemzés (Compliance Risk Assessment „CRA”). A felmérés eredménye alapján átfogó vizsgálat készült a lehetséges megfelelőségi és visszaélési kockázatokra vonatkozóan, aminek eredményeit a társaság Audit Bizottsága elé terjesztettük. Az év során a Csoport ellenőrzi az etikátlan magatartással kapcsolatban érkezett bejelentések megalapozottságát, és szükség esetén a bejelentéseket kivizsgálja. Amennyiben megvalósult visszaélést tapasztalnak, gondoskodnak a szükséges intézkedések megtételéről. A Magyar Telekom a vonatkozó jogszabályokban és szabályozásokban elvárt módon tesz közzé információt a korrupciós esetekről és az azok kapcsán megtett intézkedésekről. 8.1 Korrupció és megvesztegetés elleni küzdelem 8.1.1 Politikák A Magyar Telekom nem tolerálja a korrupciót vagy annak kísérletét, ezért több belső szabályozást és eljárást vezetett be a megvesztegetés (ideértve annak lehetővé tételét) megelőzésére és megakadályozására. A Magyar Telekom betartja a Csoport korrupcióellenes szabályait és elvárja, hogy üzleti partnerei hasonlóképpen tartózkodjanak a Magyar Telekom Csoport által kifizetett pénz vagy egyéb ellenszolgáltatás jogszerűtlen felhasználásától (ideértve a korrupcióellenes jogszabályok megsértését), valamint a közfunkciót betöltő vagy magánszemély(ek)nek történő közvetlen vagy közvetett kifizetéseket a Magyar Telekomnak vagy a nevében eljáró bármely személynek előnyös megítélése vagy döntésének
147 befolyásolása céljából. A Magyar Telekom tiltja a korrupció és vesztegetés bármilyen formáját, ideértve, de nem kizárólagosan, a személyes nyereséghez, előnyökhöz való juttatást, kenőpénz elfogadását vagy juttatását, ügymenetkönnyítő juttatások ígérését. A Csoport szintén tiltja, hogy a munkavállalók családjuk, barátaik, közeli vagy távoli ismerőseik számára kedvező döntéseket hozzanak. Nem adható harmadik félnek ajándék vagy eseményre való meghívás, ha az, akárcsak vélhetően, hatással lehet egy üzleti tranzakcióra. A Magyar Telekom Csoport sem pénzügyileg, sem erkölcsileg nem támogat politikai pártokat, szervezeteket vagy azok képviselőit. A Magyar Telekom nem folytat üzleti tevékenységet olyan harmadik felekkel, melyek megszegik a Megfelelőségi program korrupcióellenes szabályait vagy a Működési Kódex alapelveit. Átvilágítási eljárások: Nincs meghatározott minta arra, hogy milyen mélységű átvilágítást kell elvégezni ahhoz, hogy a korrupcióellenes törvények szerinti felelősségre vonás, ill. vizsgálatok elkerülhetőek legyenek. Ezeknek az eljárásoknak a célja az, hogy a nagy kockázatot jelentő területeket beazonosítsák, és hogy megfelelő iránymutatást adjanak annak meghatározására, mikor indokolt további átvilágítás és vizsgálat. 8.1.2 Politikák eredményei Az év során ellenőrzésre került a Csoporthoz etikátlan magatartással kapcsolatban érkezett bejelentések megalapozottsága, és szükség esetén a bejelentések kivizsgálásra kerültek. Amennyiben a vállalat megvalósult visszaélést tapasztal, gondoskodik a szükséges válaszlépések megtételéről. A belső és külső szabályok megsértésével kapcsolatos panaszok és észrevételek benyújthatók a Magyar Telekom Csoport Mondd el! portálján. A munkavállalók megfelelőséggel összefüggő kérdéseiket a Kérdezz! intranetes portálon tehetik fel. 8.1.3 Kockázatok A jogszabályok és szabályozás megszegése elleni hatékony és eredményes védekezés fontos alapja és feltétele a Magyar Telekom Csoportnál fennálló megfelelőségi kockázatok, valamint a feltárt vagy egyéb módon ismertté vált megfelelőségi esetek szisztematikus nyilvántartása és elemzése. Az éves Megfelelőségi Kockázatértékelésünk (CRA) külön kezeli az aktív és passzív korrupciót. A kockázatértékelés minden esetben magában foglalja a Magyar Telekom, a Telekom Rendszerintegráció Zrt., a Makedonski Telekom értékelését. Egyéb leányvállalatokat a megfelelőségi vizsgálatokból származó inputok alapján eseti jelleggel veszünk fel a kockázatértékelésbe. A CRA teljeskörűen lefedi a fentiekben említett társaságokat. A Megfelelőségi Kockázat Felmérés kiértékelését követően a Csoport megfelelőségi vezető a megfeleléssel kapcsolatos kockázatokra vonatkozó felmérés eredményeiről jelentésben tájékoztatja az Audit Bizottságot, Igazgatóságot, a Felügyelő Bizottságot és a menedzsmentet, illetve negyedévente beszámol az intézkedések aktuális helyzetéről. 9 GAZDASÁGI KÖRNYEZET, KITEKINTÉS ÉS CÉLOK 2023-ban, a korábbi évek gazdasági folyamatai következtében, világszerte jelentősen visszaesett a növekedés míg az infláció magas szinteket ért el, különösen az év eleje során. Mindeközben a távközlési iparág továbbra is kulcsfontosságú szerepet játszik, mivel a digitalizáció iránti igény és a digitalizáció által nyújtotta lehetőségek köre dinamikusan nő, fejlődik. 9.1 Gazdasági környezet és kitekintés Magyarország 2023. során a magyarországi GDP csökkenést mutatott, elsősorban a lakossági fogyasztás csökkenésének és a beruházási szintek visszaesésének következtében. Előbbit legfőképp a magas inflációs környezet eredményezte, a lakossági fogyasztás nem tudott lépést tartani az átlagosan 17,6%-os inflációval. Az infláció megfékezése érdekében a jegybank több lépésben hajtott végre kamatemelést 2022. során, aminek következtében 2023 második negyedévétől csökkenő tendenciát mutatott az inflációs ráta. Ennek köszönhetően 2023 második felében a jegybank megkezdte a monetáris lazítást, ami várhatóan kedvezően hat majd a gazdasági növekedésre. A magyar távközlési szektor esetén, az adat-szolgáltatások iránti változatlanul erős kereslet ellensúlyozni tudta a költségekre helyezkedő nyomás kedvezőtlen hatását, így 2023 során is megőrizte lendületét az ágazat. Előre tekintve, további bizonytalanságok vannak a gazdasági és üzleti folyamatok tekintetében, valamint a versenykörnyezet változásaival kapcsolatban. Mindemellett, a hálózatának megbízhatóságának és biztonságának,
148 valamint vezető piaci pozíciónk biztosítása érdekében a Magyar Telekom továbbra is elkötelezett az infrastruktúra- fejlesztések és az ügyfélközpontú működési megközelítés mellett. Észak Macedónia Észak-Macedóniában 2023-ban mérsékelt gazdasági növekedést sikerült elérni, mivel a magas infláció visszafogott lakossági fogyasztáshoz, míg a globális gazdasági visszaesés, mérséklődő külföldi beruházásokhoz és exporthoz vezetett. A begyűrűző árnyomás mérséklése érdekében az észak-macedón nemzeti bank is monetáris szigorítást vezetett be, ami segített visszaszorítani az inflációt. A távközlési szektor eredményességére is hatott a lakossági kiadások visszaesése és a magas infláció, de a távközlési szolgáltatások iránti stabil kereslet és a mérséklődő energiaárak ellensúlyozták ezt a hatást. 9.2 Bevétel, EBITDA AL, módosított nettó eredmény és szabad cash-flow célok A Magyar Telekom 2023-ban is megőrizte kereskedelmi lendületét. A Csoport kiemelkedő hálózati minőségének, kiváló szolgáltatásának és személyre szabott megoldásainak köszönhetően az ügyfelek elégedettsége továbbra is erős maradt, ami lehetővé tette a Csoport számára, hogy a távközlési szolgáltatásai iránti erős piaci keresletet sikeresen monetizálja. Ennek, valamint a bevezetett inflációkövető díjkorrekciónak eredményeként a megemelkedett energia- és egyéb közvetett költségek ellenére is teljesíteni tudta 2023-ra kitűzött éves bevételi, EBITDA AL, módosított nettó eredmény és szabad cash flow céljait 2024-re előretekintve, a kihívásokkal teli gazdasági környezetből fakadó további, a nyereségességre nehezedő nyomásra számít a Magyar Telekom. A kimagasló kereskedelmi eredménynek és a korábban bejelentett, minden szerződést érintő díjkorrekciónak köszönhetően azonban 5-10% közötti bevételnövekedést vár a Magyar Telekom. Mindemellett a közműadó 2024-ben történő megszűnését és a kedvezőbb energiaköltségeket figyelembe véve az EBITDA AL 20-25% közötti növekedésre számít 2024-ben. A várakozások szerint a módosított nettó eredmény megközelítőleg 130 milliárd forint, szabad cash-flow pedig várhatóan 120 milliárd forint körül alakul majd. 10 BELSŐ KONTROLLOK, KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK 10.1 A belső kontrollok rendszerének bemutatása, az adott időszaki tevékenység értékelése A Magyar Telekom menedzsmentje elkötelezett egy megfelelő szintű belső kontroll rendszer kialakításáért és működtetéséért, amely a pénzügyi beszámolók megbízhatóságát, működési és megfelelőségi kockázatok minimalizálását biztosítja. A Magyar Telekom pénzügyi beszámolójának megbízhatóságát biztosító kontrollkörnyezet úgy lett kialakítva, hogy elvárható biztonságot nyújtson arra, hogy a pénzügyi jelentések és a külső célra készülő pénzügyi beszámolók megfeleljenek az Európai Unió által jóváhagyott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardoknak (IFRS). A 2023. évi üzleti évre vonatkozóan a kontrollok dokumentációja és értékelése az informatikai rendszerrel támogatott ICS- Tool 2 rendszerben lett elvégezve. A tranzakció szintű kontrollok a Magyar Telekom üzleti folyamataiba beépített kontrollokat írják le, amelyek úgy lettek kialakítva és úgy vannak működtetve, hogy megakadályozzák vagy időben azonosítsák a Társaság pénzügyi beszámolójában szereplő minden jelentős beszámoló sor és nyilvánosságra hozott információ esetleges materiális hibáit. A Magyar Telekom belső kontrollrendszerének teljes értékelése a Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission (COSO) által kiadott “Belső kontroll – integrált keretrendszer” módszerén alapul, a rendszer működését a függetlenített belső ellenőrzési funkció is támogatja. Kockázatalapú belső ellenőrzési munkaterv szerinti vizsgálatokkal, valamint ICS kontrollok tesztelésével járul hozzá a belső kontrollfolyamatok javításához és a fennálló kockázatok csökkentéséhez. Az ellenőrzések alapján meghozott intézkedések teljesülését a belső ellenőrzési szakterület nyomon követi. Az ellenőrzések megállapításairól, azok nyomán megfogalmazott intézkedésekről és a feladatok teljesítéséről többek között a Felügyelőbizottság és az Auditbizottság is rendszeres tájékoztatást kap. Az alkalmazott belső kontroll keretrendszer követelményeivel összhangban a menedzsment minden pénzügyi évben értékeli a belső kontrollrendszer hatékonyságát. A menedzsment 2023-ra vonatkozó értékelése lezárult, és a begyűjtött 2 Internal Control System
149 információk alapján a belső kontroll rendszer hatékonyan működött abban a vonatkozásban, hogy megakadályozza a pénzügyi beszámolóban az esetleges materiális hibákat, illetve csökkentse a működési és megfelelőségi kockázatokat. A Társaság részvényesei a publikus jelentésekből értesülhetnek a belső kontrollrendszer működéséről. A Magyar Telekom menedzsmentje és Igazgatósága elkötelezett arra, hogy a Magyar Telekom Csoport minden üzleti tevékenységét a legszigorúbb jogi és etikai normák szerint folytassa. Ezen elkötelezettség eredményeképp alkotta meg az Igazgatóság a Magyar Telekom Vállalati megfelelőségi programját. A Vállalati megfelelőségi program a Magyar Telekom Csoport minden testületére, szervezetére és munkavállalójára, valamint a tanácsadókra, megbízottakra, képviselőkre és minden olyan személyre vagy szervezetre vonatkozik, amely a Társaság vagy annak leányvállalata nevében végez munkát. A Magyar Telekom Vállalati megfelelőségi programja biztosítja, hogy a Csoport üzleti tevékenységét az alkalmazandó törvények és jogszabályok legmesszemenőbb figyelembevételével és betartásával tudatosan, a legmagasabb szintű képzéssel és elkötelezettséggel folytassa. Ez olyan irányelvek és eljárások megvalósítását kívánja meg, amelyek kezelik a potenciális megfelelőségi kockázatokat, valamint meghatározott folyamatokat vezetnek be a megfelelőség gyanított vagy valós hiányának jelentése, kivizsgálása, nyomon követése és korrekciója érdekében. 10.2 Pénzügyi instrumentumok hasznosítása, kockázatkezelési és fedezeti ügylet politika Bevezetés A Magyar Telekom Magyarország vezető telekommunikációs szolgáltatójaként a telekommunikációs és informatikai iparágban bizonytalanságoknak és változásoknak van kitéve. Ahhoz, hogy a Magyar Telekom ebben a folyamatosan változó környezetben sikeresen működhessen, szisztematikusan azonosítani, értékelni és kezelni kell a kockázatokat. Kockázatkezelési rendszerre nemcsak üzleti szempontból van szükség, hanem a tőzsdei cégként a Magyar Telekom kötelezettsége is, hogy kockázatkezelési rendszert működtessen, és kockázati jelentést készítsen befektetői tájékoztatására. A Magyar Telekom átfogó kockázatkezelési rendszerének kialakításakor a Budapesti Értéktőzsde ajánlásaiban, valamint egyéb nemzetközi vonatkozó szabályokban rögzítettek szerint járt el. A csoportszintű kockázatkezelési rendszer a stratégiai, működési, pénzügyi, megfelelőségi, jogi kockázatokra terjed ki, a Magyar Telekom konszolidált vállalataira is vonatkozóan. A cél e kockázatok korai felismerése, figyelemmel kísérése és megfelelő kezelése. Kockázatkezelési irányelv A Magyar Telekom Nyrt. irányelve, hogy a részvényeseinek és a piaci szereplőknek szóló közzétételek pontos és teljes képet adjanak a Magyar Telekom Csoportról, és minden vonatkozásban tükrözzék annak a pénzügyi helyzetét és működési eredményét. Ezen közzétételek az alkalmazandó törvényeknek, előírásoknak és szabályozásoknak megfelelő rendszerességgel készülnek. A kockázatkezelési rendszer szervezete és folyamata Annak érdekében, hogy ezen céloknak megfeleljen a Magyar Telekom, folyamatosan fejlesztésre és rendszeresen felülvizsgálatra kerül a kockázatkezelési rendszer elemeinek működőképessége és hatékonysága. A Magyar Telekom kockázatkezelési rendszere magában foglalja a kockázatok azonosítását, hatásuk felmérését, szükséges intézkedési tervek kialakítását, valamint ezek hatékonyságának és eredményeinek követését. A Magyar Telekom a csoportszintű kockázatkezelési szervezet által kialakított, az Igazgatóság által jóváhagyott kockázatkezelési irányelvek mentén végzi a kockázatkezelési tevékenységet. Az egyes szervezetek kockázattulajdonosai felelősek a kockázatok azonosításáért, jelentéséért, értékeléséért és folyamatos nyomon követéséért, mindezt a kockázatkezelés folyamat keretrendszerének megfelelően kell végezniük a központi kockázatkezelési szervezet felügyelete mellett. A menedzsment figyelembe veszi a potenciális kockázatokat az éves tervezési folyamatban.
150 A kialakított kockázatkezelési standard folyamat keretet biztosít: ▪ A kockázatok teljeskörű beazonosítása az összes szervezet bevonása által. ▪ A kockázatok beazonosítása után a kockázatok részletesebb elemzése, értékelése és számszerűsítése egy meghatározott módszertan szerint (a bekövetkezési valószínűségük és lehetséges hatásuk becslésével). A kockázatok értékelése lehetővé teszi, hogy a menedzsment hatékonyabban tudjon azokra a kockázatokra fókuszálni, amelyek a Csoport stratégiai célkitűzéseit szignifikáns mértékben befolyásolják. ▪ Ezt követően döntés születik a konkrét cselekvési irányról a kockázatok csökkentése érdekében. ▪ Az adott kockázattulajdonos végrehajtja, nyomon követi és értékeli a kapcsolódó intézkedéseket. ▪ Ezek a lépések szükség szerint ismétlődnek azért, hogy tükrözzék az aktuális fejlesztéseket, döntéseket. A kockázatkezelési rendszer hatékony működtetése érdekében a Magyar Telekomban biztosítani kell, hogy a vezetés valamennyi fontos kockázat ismeretében hozza meg üzleti döntéseit, amit a Társaság szervezetei a rendszeres Magyar Telekom csoportszintű kockázati jelentés útján támogatnak. Ugyanakkor a Magyar Telekom az üzleti terveihez kapcsolódó kockázatokat is folyamatosan értékeli és kezeli, valamint figyelembe veszi a kockázatkezelési folyamat során. A Magyar Telekom működésére ható kockázati tényezők rendszeresen felülvizsgálatra kerülnek. Minden leányvállalatnak és szervezetnek kötelessége azonosítani és jelenteni működésének kockázatait. Ezen kockázatok kiértékelése után az eredmény, egy csoportszintű kockázati jelentés formájában az Igazgatóság, az Auditbizottság, illetve a Deutsche Telekom Risk management szervezete felé beterjesztésre kerül. Ez a rendszeres beszámoló biztosítja a legjelentősebb kockázatok felügyeletét, a naprakész kockázatcsökkentő intézkedések meglétét és rendszeres nyomon követését. A Magyar Telekom negyedéves kockázatjelentési rendszerét folyamatos, proaktív jelentési kötelezettség egészíti ki csoportszinten. Ennek keretében a cégcsoport tagjainak és szervezeteinek minden tudomásukra jutó jelentési kötelezettség feltételeinek megfelelő új tényt, információt, illetve kockázatot azonnal jelenteniük kell. Az így közölt információkat a kockázatkezelési szakterület értékeli, és lényeges új kockázat vagy információ felmerülése esetén értesíti a Gazdasági vezérigazgató-helyettest. A munkatársak felelősségét a kockázatok követésére és kezelésére vonatkozóan belső utasítás szabályozza. A kockázatok értékelését hároméves időszakra végzi a Magyar Telekom Csoport. Ha a kockázat értékelési időszakon túl is léteznek jelentős kockázatok, ezeket a Társaság folyamatosan figyelemmel kíséri. A kockázatok szisztematikus kezelése mellett a lehetőségek azonosítása és stratégiai, pénzügyi értékelésük lényeges része a Magyar Telekom Csoport éves tervezési folyamatának. Ez lehetővé teszi a Tásaság számára, hogy ezeket a lehetőségeket figyelembe vegye az előrejelzéseiben. 10.3 Főbb kockázati tényezők A Csoport pénzügyi helyzetét, a működési eredményét, illetve az értékpapírjainak piaci árfolyamát ezen kockázatok bármelyike negatívan befolyásolhatja. Nem csak az alábbiakban felvázolt kockázatokkal kell szembenéznie a Csoportnak, hanem további, jelenleg nem ismert kockázatok, vagy olyan kockázatok, melyeket jelenleg kisebb prioritással rendelkeznek, szintén kedvezőtlen hatással lehetnek a pénzügyi helyzetre, működési eredményre, illetve az értékpapírjainak árfolyamára. Szabályozási kockázatok ▪ A Magyar Telekom erősen szabályozott piaci környezetben működik. A szabályozási környezet jelentős része uniós jogalkotás eredménye. ▪ Az észak-macedóniai szabályozási környezet várhatóan továbbra is szigorú marad a szabályozó hatóság (AEK) nagykereskedelmi szabályozási tervei kapcsán. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Csoport együttműködik és folyamatos aktív párbeszédet folytat a szabályozó hatóságokkal. ▪ Olyan folyamatokat tart fenn, amelyek biztosítják a szabályozások betartását és az időbeli és pontos információk biztosítását a szabályozó hatóságok számára.
151 Jogi kockázatok ▪ Hatósági ügyek és jogviták harmadik felekkel befolyásolhatják a Csoport működési eredményét. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ Jogi képviseleten keresztül érdekeinek és értékeinek védelme, jogvitás ügyek folyamatos menedzselése, nyomon követése. ▪ Lásd továbbá a compliance kockázatok menedzselési tevékenységét. Pénzügyi kockázatok ▪ A Csoport a pénzügyi kockázatainak kezelését a Konszolidált éves beszámoló 5. megjegyzésében írja le részletesen. ▪ A technológiai és a távközlési ágazat fejlesztései egyes eszközeink könyv szerinti értékének csökkenését, értékvesztését okozhatják. ▪ A magyar adórendszer előre nem látható változásai negatív hatással lehetnek a Csoport eredményére. ▪ A devizaárfolyamok ingadozása kedvezőtlenül befolyásolhatja a Csoport működési eredményét. ▪ A Csoport befektetéseinek értékét, a működési eredményét és pénzügyi helyzetét kedvezőtlenül befolyásolhatják a magyarországi és más országokban bekövetkező gazdasági, geopolitikai fejlemények. ▪ Az infláció emelkedő tendenciája korlátozott kiszámíthatósággal erodálhatja a Magyar Telekom Csoport eredményeit. ▪ Jövőbeni globális energiaválság közvetlen hatásaként tovább emelkedhet a villamos energia, valamint számos fontos energiahordozó (földgáz, kőolaj, szén) piaci ára. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Csoport folyamatosan elemezi a pénzügyi tény adatokat, és előrejelzéseket ad a pénzügyi mutatók vonatkozásában. ▪ A technológiai és távközlési ágazat fejlesztéseit figyelemmel kíséri. ▪ Érzékenységvizsgálatokat végez (pl. deviza, szabad pénzáramlás). ▪ A Csoport éves szinten az összes kulcsfontosságú kontrollra teszteket végez. ▪ A Csoport folyamatait, rendszereit folyamatosan fejleszti az automatizált könyvelések, riportolások és ellenőrzések céljából. ▪ A Csoport az energia árakat folyamatosan monitorozza, hogy megfelelő árszinten tudjon vásárolni. Stratégiai kockázatok ▪ A Csoport erős versenynek van kitéve a hazai vezetékes piacon, mivel a hálózatfejlesztésnek köszönhetően egyre több földrajzi területen kerül átfedésbe a versenytársaival. ▪ A Csoport erős versenynek van kitéve a rendszerintegráció, IT és a mobil szegmensben is. ▪ Az észak-macedón piac is erősödő versenynek lehet kitéve az új piaci szereplők belépésével. ▪ Jelentős kihívást jelent a távközlési piac új trendjeihez és technológiai változásaihoz (IoT, Big Data, AI, 5G) való alkalmazkodás. ▪ Az eredményre negatív hatással lehetnek a mobilkommunikációs technológiáknak tulajdonított valós vagy vélt egészségügyi kockázatok, az új technológiákkal kapcsolatos megalapozatlan és gyorsan terjedő hírek. ▪ Fenntarthatóság: információ a Társaság fenntarthatósági kockázatokkal kapcsolatos megközelítéséről és lehetőségekről a Konszolidált Üzleti / Vezetőségi jelentés 7. fejezetben található. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Csoport folyamatosan befektet a hálózatának fejlesztésébe. ▪ Átalakítja belső folyamatait, hogy még felkészültebb legyen a jövő kihívásaira. ▪ A technológiai fejlesztéseket és a versenytársak tevékenységét figyelemmel kíséri. ▪ A Csoport felelősségteljes és fenntartható üzleti tevékenységet folytat. ▪ A Csoport a bizalom és a hírnév megőrzése érdekében folyamatosan tájékoztatja fő érdekelt feleit a terveiről, kockázatairól, eredményeiről. ▪ A Csoport a digitális kezdeményezéseket beépíti a hosszú távú tervezésbe, és összehangolja technológiai és üzleti stratégiáit. ▪ A Társaság folyamatosan képzéseket biztosít munkatársai számára az új technológiák megismerése érdekében.
152 Működési kockázatok ▪ A Csoport működési modelljének jövőjét az üzleti és technológiai környezet jelenleg még előre nem látható változásai befolyásolhatják. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Magyar Telekom rugalmas üzleti modellel rendelkezik. Szorosan figyelemmel kíséri a versenytársi környezetet minden piacon, és megfelelően reagál mind a fogyasztói, mind az üzleti igényekre. ▪ A Magyar Telekom árajánlatai versenyképesek a piacokon, amelyeken működik. ▪ A Magyar Telekom támogatja az üzleti ügyfeleinek hatékonyságának növelését innovatív termékekkel. ▪ A Magyar Telekom átalakítja belső folyamatait, hogy még felkészültebb legyen a jövő kihívásaira. ▪ Egy világjárvány hatása a Magyar Telekom teljes kockázati környezetét befolyásolhatja. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Covid-19 hatásaira való reagálás során szerzett tapasztalatok a mindennapi működés részévé váltak. Tekintettel a távközlési ágazat jellegére, a kommunikációs szolgáltatások fontos szerepére egy világjárvány során, a Csoport folyamatosan erősíti digitális stratégiáját. ▪ A Magyar Telekom folyamatosan befektet a hálózatának fejlesztésébe azért, hogy felkészüljön a jövő kihívásaira és továbbra is sikeresen tudja biztosítani a hálózati infrastruktúra működését, kapacitását. ▪ A Magyar Telekom a távmunka feltételeinek megteremtésével és lehetővé tételével biztosítani tudja a munkavállalók egészségvédelmét, termelékenységét és hatékony munkavégzését. ▪ A rendszerhibák hatásai csökkent felhasználói forgalmat és kisebb bevételt eredményezhetnek, bírságokat szabhatnak ki a Csoportra, valamint árthatnak hírnevének. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Magyar Telekom hálózat felügyeleti rendszereket működtet, helyreállítási célértéket határoz meg annak érdekében, hogy a szolgáltatás kieséseket minimalizálni tudja. ▪ Az ügyfelek időben való tájékoztatását a hibákról kulcs fontosságúnak tartja, ezért fejlett tájékoztatási rendszert működtet. ▪ A kulcs munkatársak elvesztése gyengítheti a Csoport üzletét. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ Fejlett humán stratégia működtetése, részleteit lásd a Konszolidált Üzleti / Vezetőségi jelentés 3. Szociális és foglalkoztatási kérdések, emberi jogok fejezetben. ▪ Világszerte jelentősen emelkedett a kibertámadások száma az utóbbi időben. A kiberbiztonsági kockázat a világjárvány miatt tovább súlyosbodott, mivel a munkavégzés, a vásárlás, a társas kapcsolatok és az oktatás jelentős mértékben a digitalizáció irányába tolódott el. A digitalizáció rapid fejlődése megnövelte a szervezetek sebezhetőségét kibertámadások esetén. Emellett a távmunkavégzés lehetőségének szélesebb körű alkalmazása növelheti az üzleti információk és adatokat érintő visszaélések, valamint az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférések, adatlopások kockázatát, illetve az ezekkel való visszaélések lehetőségét. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Magyar Telekom a legmagasabb biztonsági előírásoknak megfelelve nyújtja szolgáltatásait és folyamatosan teszteli és aktualizálja a kiberbiztonsági intézkedéseit. ▪ A Magyar Telekom rendszeres felülvizsgálatokat végez az üzleti tevékenységét érintő legjelentősebb biztonsági kockázatok kapcsán. Stratégiájának része a kockázatok felismerése, megelőzése és az ezekre való reagálása. ▪ A Magyar Telekom kiberbiztonsági megközelítése a kiberbiztonsági incidensek kockázatának minimalizálására összpontosít, amelyek érintik hálózatait, rendszereit és szolgáltatásait. ▪ A helyes biztonsági magatartást erősíti kollégák körében kommunikációval, kampányokkal és képzésekkel. ▪ Az adatvédelmi jogsértések rendkívül magas bírságokkal sújthatók. Az adatkezelés jellegéhez, céljaihoz és az adatvédelmi kockázatokhoz igazított technikai és szervezési intézkedések és a jól kialakított adatvédelmi irányítási struktúrák ellenére sem lehet teljesen kizárni adatvédelmi incidensek bekövetkezését, adatvédelmi megfelelőségben
153 mutatkozó hiányosságok előfordulását. Felmerülhetnek olyan hibák, amelyek negatív hatással lehetnek a Magyar Telekom hírnevére, a költségekre és hátrányos jogkövetkezményeket (beleértve a bírságot is) vonhatnak maguk után. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ Az adatvédelmi megfelelőség érdekében és ezáltal a meg nem felelésből fakadó hátrányos jogkövetkezmények (bírság) elkerülése érdekében különös figyelmet fordít a Csoport az adatvédelmi alapelvek (pl. célhoz kötöttség, adattakarékosság) betartására, a megfelelő adatkezelési jogalapok meghatározására, a beépített és alapértelmezett adatvédelem követésére szolgáltatásaink és folyamataink kialakítása és működtetése során, magasszintű adatbiztonsági intézkedésekre, továbbá az olyan rendszerszintű hibák elkerülésére, melyek nagy számú előfizetőre, munkavállalóra vagy érintettre vannak kihatással. ▪ Rendszeres adatvédelmi és adatbiztonsági képzéseket nyújt, az adatvédelmi tudatosságot növelő kommunikációt folytat, továbbá egyéb olyan eszközöket (pl. vállalati intraneten elérhető adatvédelmi segédanyagok) biztosít a Magyar Telekom a kollegáknak, amelyek segítik őket abban, hogy jobb, kockázat-tudatosabb döntéseket tudjanak hozni. ▪ A mesterséges intelligencia rendszerek utóbbi években érzékelhető felgyorsult térnyerése kiemelt figyelmet követel, melynek elmulasztása, nem megfelelő alkalmazása adott esetben súlyos jogi következményekkel járhat. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Magyar Telekom a kapcsolódó irányelveket, követelményeket beépíti a folyamataiba és rendszeres jogi és megfelelőségi támogatást nyújt az üzleti döntések során a mesterséges intelligencia rendszerek alkalmazhatóságában, fejlesztésében. ▪ A mesterséges intelligencia rendszerek alkalmazása során, amennyiben ezek személyes adatok kezelésével járnak együtt, a Csoport kiemelt figyelmet fordít az adatvédelmi szabályoknak való megfelelőségre. ▪ Beszerzés és szállítói lánc: a Csoport számos beszállítóval működik együtt. A nagyobb kockázatot jelentő termékek és szolgáltatások közé tartoznak a hardver, hálózati technológiai komponensek, valamint minden olyan termék és szolgáltatás, amelyet közvetlenül a végfelhasználóknak nyújt. Az ellátási kockázatokat nem lehet teljesen kizárni. Járványok, természeti katasztrófák, háborúk, egyéb szállítási szűk keresztmetszetek, áremelkedések, gazdasági vagy politikai körülmények változásai vagy a beszállítók termékstratégiái negatív hatással lehetnek a Csoport üzleti folyamataira és az eredményeire. További kockázatok származhatnak az egyes beszállítóktól való függésből vagy az egyes beszállítók aktuális kapacitásbeli vagy gazdasági okokra visszavezethető nemteljesítéséből is. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ Annak érdekében, hogy a Csoport a kockázati kitettséget csökkentse, szervezeti és működési, valamint szakirányú beszerzési stratégiákat alkalmaz. A beszerzési üzleti folyamatai tervezettek, és rendszeres belső és külső kontrollokkal ellenőrzi azokat. A beszerzéssel kapcsolatos kockázatok kezelésének kiemelt szakmai tényezői: a beszállítói bázis proaktív menedzselése, rendszeres és eseti átvilágítása, beszállítók szegmentálása, stratégiai és kritikus beszállítók kockázatelemzése és folyamatos aktív kapcsolattartás velük, közösen az üzleti területekkel. Compliance kockázatok A jogszabályok megsértése a bizalom elvesztését, pénzügyi szankciókat és a Csoport részvényesi értékének csökkenését okozhatják, valamint további szankciókhoz vezethetnek. A súlyos jogsértések büntetőeljáráshoz, peres eljárásokhoz hatósági ügyekhez vezethetnek. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Csoport megfelelőségi keretrendszert működtet a kockázatok azonosítására, rendszeres értékelésére, enyhítésére. ▪ A Csoport munkatársait képzi, tudatosítási programokat folytat, amelyek az etikai kultúrát ismertetik az egész szervezeten belül és segítik a munkavállalókat, hogy megértsék a szerepüket a megfelelőség biztosításában. ▪ A Magyar Telekom olyan kultúrát támogat, amelyben kollégák jelezhetik aggályaikat, így azonosítani tudja a problémákat és meg tudja akadályozni azok megismétlődését. 10.4 Pénzügyi kockázatok kezelése A Csoport pénzügyi instrumentumai minősítését a Konszolidált éves beszámoló 4. megjegyzésében, a Csoport pénzügyi kockázatainak kezelését a Konszolidált éves beszámoló 5. megjegyzésében írjuk le részletesen.
154 11 A 2023-AS PÉNZÜGYI EREDMÉNYEK ELEMZÉSE Főbb teljesítmény indikátorok 2022.12.31. 2023.12.31. Bevétel (millió Ft) ........................................................................................ 746 669 849 372 Mobil bevételek...................................................................................... 433 178 491 322 Vezetékes bevételek .............................................................................. 237 019 271 915 Rendszerintegráció/információtechnológia bevételek ..................... 76 472 86 135 EBITDA (millió Ft) ........................................................................................ 247 946 287 164 EBITDA fedezet .......................................................................................... 33,2% 33,8% A Társaság részvényeseire jutó eredmény (millió Ft) ............................. 62 954 78 951 Capex after lease (millió Ft) ....................................................................... 129 745 105 700 Nettó adósságállomány (millió Ft) ............................................................ 476 918 430 640 Nettó adósság / EBITDA arány .................................................................. 1,92 1,50 11.1 Bevételek Az összes bevétel a 2022-es 746,7 milliárd forintról 2023-ra 849,4 milliárd forintra nőtt, tükrözve a mobil adatforgalom és a vezetékes szélessáv továbbra is erőteljes növekedését, valamint a Magyarországon végrehajtott infláció-alapú díjkorrekció hatásait. A mobil bevételek 491,3 milliárd forintra nőttek 2023-ban a 2022-es 433,2 milliárd forinthoz képest, ami tükrözi a mobil adathasználat folyamatos pozitív lendületét. ▪ A hangalapú kiskereskedelmi bevételek 8,8%-kal, 125,3 milliárd forintra nőttek 2023-ban, mivel a mindkét országban tapasztalat alacsonyabb felhasználási szinteket ellensúlyozta a magyarországi működésben végrehajtott infláció-alapú díjkorrekció hatása. ▪ A hangalapú nagykereskedelmi bevételek 5,6%-kal 11,6 milliárd forintra csökkentek 2023-ban az alacsonyabb bejövő forgalom miatt. ▪ Az adatbevételek 25,6%-kal 184,7 milliárd forintra nőttek 2023-ban az előfizetők számának folyamatos növekedése és a mobiladat-használat iránti erős kereslet eredményeként. ▪ Az SMS bevételek 8,9%-kal 26,7 milliárd forintra nőttek 2023-ban, mivel a nagyjából stabil használati szintek a díjkorrekció pozitív hatásaival párosultak. ▪ A készülékértékesítési bevételek 2,7%-kal 121,3 milliárd forintra nőtt 2023-ban, elsősorban a készülékek átlagos árának emelkedése miatt. A vezetékes bevételek 2023-ban 271,9 milliárd forintra nőttek a 2022-es 237,0 milliárd forintról, elsősorban a magyarországi szélessávú és TV bevételek növekedése miatt. ▪ A hangalapú kiskereskedelmi bevételek 1,7%-kal, 35,5 milliárd forintra nőttek 2023-ban, mivel a magyarországi előfizetői bázis és használati szint további csökkenését mérsékelték a díjkorrekció hatásai. ▪ A szélessávú kiskereskedelmi bevételek 24,8%-kal 91,8 milliárd forintra nőttek 2023-ban, köszönhetően a mindkét országban tapasztalat további ügyfélkör növekedésnek, valamint a sávszélesség-bővítési tranzakciók iránti továbbra is erős magyarországi keresletnek és az infláció alapú díjkorrekció hatásának. ▪ A TV bevételek 14,0%-kal 72,0 milliárd forintra nőttek 2023-ban, tükrözve az IPTV ügyfélkör folyamatos bővülését, valamint a díjkorrekciós intézkedéseket. ▪ A vezetékes készülékértékesítésből származó bevételek 18,1%-kal 20,0 milliárd forintra nőttek 2023-ban, elsősorban a magasabb értékesítési volumennek és az alacsonyabb jelenértékhez kapcsolódó kedvezményeknek köszönhetően a magyarországi működésben. ▪ A kiskereskedelmi adatbevételek 6,6%-kal 14,1 milliárd forintra nőttek 2023-ban a magyarországi bérelt vonali vezetékes internet szolgáltatásokból származó bevételek növekedésének köszönhetően. ▪ A nagykereskedelmi bevételek 2,2%-kal 21,4 milliárd forintra nőttek 2023-ban, az észak-macedón működés magasabb nemzetközi tranzit- és TV-tartalom viszonteladási bevételeinek köszönhetően.
155 A rendszerintegrációs (RI) és IT bevételek 86,1 milliárd forintra nőttek 2023-ban a 2022-es 76,5 milliárd forinthoz képest, ami elsősorban a nagy értékű magyarországi projektekből származó bevételek bővülésének volt köszönhető. 11.2 Közvetlen költségek A közvetlen költségek a 2022-es 324,2 milliárd forintról 2023-ra 356,3 milliárd forintra nőttek, az RI/IT-szolgáltatásokhoz, a behajthatatlan követelésekhez és az eszközértékesítéshez köthető költségek növekedésének eredményeként. ▪ Az összekapcsolási díjak 4,4%-kal 22,9 milliárd forintra csökkentek 2023-ban, tükrözve a magyarországi működés alacsonyabb használati szintjeit. ▪ Az RI/IT szolgáltatásokkal kapcsolatos költségek 15,9%-kal 63,0 milliárd forintra nőttek 2023-ban, ami a kapcsolódó projektek magasabb éves volumenét tükrözi. ▪ A követelések/pénzügyi eszközök értékvesztése és nyeresége és a szerződéses eszközök költségei 4,8 milliárd forinttal, 14,0 milliárd forintra nőttek 2023-ban, ami részben a magasabb bevételi bázist, valamint a törlesztőrészletre történő értékesítésekre képzett követelésekhez kapcsolódóan elszámolt 3,5 milliárd forintos előretekintő értékvesztést tükrözi, a megtérülési ráták romlásának nagyobb valószínűsége miatt. ▪ A távközlési adó 3,0%-kal, 25,5 milliárd forintra csökkent 2023-ban, ami leginkább az üzleti ügyfelek körében tapasztalható alacsonyabb mobil hang használatot tükrözi. ▪ Az egyéb közvetlen költségek 9,8%-kal, 230,9 milliárd forintra nőttek 2023-ban, elsősorban a magasabb készülékértékesítési költségek, valamint a roaming- és TV-tartalom kifizetések növekedése miatt. 11.3 Bruttó fedezet A bruttó fedezet 2023-ban 493,1 milliárd forintra nőtt a 2022-es 422,5 milliárd forintról, tükrözve a bevételek növekedését. 11.4 Személyi jellegű ráfordítások A személyi jellegű ráfordítások éves összevetésben 8,3%-kal 83,7 milliárd forintra emelkedtek 2023-ban, elsősorban a Magyarországon végrehajtott béremelések következtében. 11.5 Távközlési pótadó A távközlési pótadó 2023-ban 30,0 milliárd forintra emelkedett a 2022-es 24,6 milliárd forintról a magasabb bevételi bázis miatt. 11.6 Egyéb működési költségek Az egyéb működési költségek a 2022-es 80,9 milliárd forintról 2023-ra 97,3 milliárd forintra nőttek a magasabb energiaköltségek és az általános magyarországi inflációs nyomás következtében. 11.7 Egyéb működési bevételek Az egyéb működési bevételek 2023-ban 5,1 milliárd forintra csökkentek a 2022-es 8,2 milliárd forintról, elsősorban a 2022-ben realizált egyszeri eredmény hiánya miatt, amely egy magyarországi informatikai leányvállalat, a Pan-Inform Kft. értékesítéséből származott. 11.8 EBITDA Az EBITDA 2023-ban 287,2 milliárd forintra nőtt, szemben a 2022-es 247,9 milliárd forinttal, köszönhetően a magasabb bruttó fedezetnek, amely ellensúlyozni tudta a közvetett költségek növekedését. 11.9 Értékcsökkenés és amortizáció Az értékcsökkenési és amortizációs (D&A) költségek nagyjából változatlanok maradtak, 2023-ban 139,2 milliárd forintot tettek ki.
156 11.10 Működési eredmény A működési eredmény az EBITDA javulásának köszönhetően a 2022-es 109,2 milliárd forintról 2023-ban 148,0 milliárd forintra nőtt. 11.11 Nettó pénzügyi eredmény A nettó pénzügyi eredmény a 2022-es 24,8 milliárd forintos veszteségről 2023-ra 44,0 milliárd forintos veszteségre romlott. A kamatkiadás a lízingkötelezettségekhez kapcsolódó magasabb kamatok és a magasabb átlagos kamatköltségek miatt nőtt, míg az egyéb pénzügyi ráfordítások kedvezőtlen változása a származékos termékek valós értéken történő értékelésével kapcsolatos veszteségek emelkedését tükrözi. 11.12 Nyereségadó A társasági adó ráfordítások 2023-ban 19,6 milliárd forintra nőttek a 2022-es 17,3 milliárd forintról a magasabb adózás előtti eredmény miatt. 11.13 A nem irányító részesedésekre jutó eredmény A nem irányító részesedésekre jutó eredmény a 2022-es 4,1 milliárd forintról 2023-ra 5,5 milliárd forintra nőtt, a bruttó fedezet javulásának, valamint az egyéb működési költségek csökkenésének köszönhetően. 11.14 Csoportszintű Cash-flow A szabad cash-flow összege 86,5 milliárd forint pénzbeáramlást tett ki 2023-ban (2022: 3,6 milliárd forint pénzbeáramlás) főként az alább említett okok következtében. Üzleti tevékenységből származó cash-flow Az üzleti tevékenységből származó nettó cash-flow 2023-ban jelentősen javult, 222,8 milliárd forint pénzbeáramlásra, szemben a 2022. évi 195,8 milliárd forint pénzbeáramlással, az alábbiak következtében: ▪ 39,2 milliárd forint pozitív hatás 2023-ban a magasabb EBITDA miatt. ▪ 8,3 milliárd forint negatív hatás az aktív működő tőke változásban, főként az alábbiak eredményeként: – kedvezőtlen változás a telekommunikációs vevőkövetelések magyarországi egyenlegében (kb. 19,9 milliárd forint negatív hatás) a magasabb értékesítési volumen és a 2023 márciusában bevezetett inflációkövető díjkorrekció hatása, valamint egyes vevőkövetelések korosodásában bekövetkezett romlás miatt, – a részletfizetéses vevőkövetelések nettó állományában bekövetkezett nagyobb növekedés 2023-ban 2022. évhez képest (kb. 4,6 milliárd forint negatív hatás) az év végi magasabb készülékértékesítési volumen hatásának köszönhetően, Millió forintban 2022. 1-12. hó 2023. 1-12. hó Változás Üzleti tevékenységből származó nettó cash-flow 195 763 222 750 26 987 Befektetési tevékenységre fordított nettó cash-flow (105 256) (114 837) (9 581) Kivéve: Egyéb pénzügyi eszközök beszerzése / eladása (9 340) 15 225 24 565 Befektetési tevékenységre fordított nettó cash-flow korrigálva az Egyéb pénzügyi eszközök beszerzése / eladása - nettó hatásával (114 596) (99 612) 14 984 Lízing és egyéb pénzügyi kötelezettségek kifizetésére fordított összegek (77 608) (36 622) 40 986 Szabad cash-flow 3 559 86 516 82 957 Egyéb pénzügyi eszközök beszerzése / eladása - nettó 9 340 (15 225) (24 565) Hitelek és egyéb kölcsönök felvétele / visszafizetése - nettó 19 844 (21 625) (41 469) Részvényeseknek és nem irányító részvénytulajdonosoknak fizetett osztalék (19 486) (33 942) (14 456) Saját részvény visszavásárlására fordított összegek (14 609) (14 609) - Pénzeszközök árfolyamkülönbözete 750 (462) (1 212) Pénzeszközök változása (602) 653 1 255
157 – a mobilkészülék készletállományában bekövetkezett kedvezőtlen változás (kb. 2,4 milliárd forint negatív hatás) elsősorban az eltérő éven belüli beszerzési dinamika miatt, – kedvező változás az észak-macedóniai vevőállomány vonatkozásában (kb. 6,6 milliárd forint pozitív hatás) főként az RI/IT projektek eltérő szezonalitása miatt, – a projektek eltérő szezonalitása miatti kedvező változás az RI/IT készletek és vevőkövetelések egyenlegében Magyarországon (kb. 5,8 milliárd forint pozitív hatás), – az előre fizetett költségek javulása 2023-ban a 2022. évi romláshoz képest (kb. 5,4 milliárd forint pozitív hatás), a különböző szolgáltatásokhoz kapcsolódó kifizetések változása miatt, ▪ 1,4 milliárd forint pozitív hatás a céltartalékok változásánál , melyet főként a különféle ösztönzőkhöz kapcsolódó céltartalékok alacsonyabb felhasználása, és az adószámítással kapcsolatos pontatlanságból eredő kockázatokra képzett céltartalékok hiánya okoz 2023-ban a 2022. évhez képest. ▪ 5,3 milliárd forint negatív hatás a passzív működő tőke változásában, amely mögött főként a következő okok állnak: – a számlázott és nem számlázott egyéb szállítók egyenlegének kedvezőtlen változása Magyarországon és Észak- Macedóniában 2023-ban szemben a 2022. évvel (kb. 8,2 milliárd forint negatív hatás) a kifizetések eltérő időzítése miatt, – a munkavállalókkal szembeni kötelezettségek egyenlegében bekövetkezett kedvezőtlen változás (kb. 1,5 milliárd forint negatív hatás), – a mobilkészülék szállítók egyenlegében bekövetkezett nagyobb növekedés (kb. 6,4 milliárd forint pozitív hatás) összhangban a magasabb készletszinttel. ▪ 10,0 milliárd forint negatív hatás a fizetett kamat és egyéb pénzügyi díjaknál 2023-ban 2022. évhez képest, ami elsősorban a hitelállományhoz kapcsolódó kamatváltozás miatti magasabb kamatfizetést és a magasabb banki költségeket tükrözi. ▪ 1,7 milliárd forint pozitív hatás a kapott kamatok esetében 2023-ban 2022. évhez képest a változó piaci környezet következtében. ▪ 7,5 milliárd forint pozitív hatás az egyéb nem pénzmozgással járó tételek esetében, amit főként a jelentősebb devizaárfolyam-mozgás eredményezett, amely 2023-ban árfolyamnyereséget okozott szemben a 2022. évi árfolyamveszteséggel, kiegészülve a Pan-Inform Kft. értékesítésének elszámolásával 2022-ben. Befektetési tevékenységre fordított nettó cash-flow korrigálva az egyéb pénzügyi eszközök beszerzése / eladásának nettó hatásával A befektetési tevékenységre fordított nettó cash-flow 99,6 milliárd forint volt 2023-ban, szemben a 2022. évi 114,6 milliárd forinttal. Az alacsonyabb készpénzkiáramlást főként a következők okozzák: ▪ 21,1 milliárd forint pozitív változás a tárgyi eszközök és immateriális javak beruházásaihoz kapcsolódó kifizetéseknél főként az alábbiak eredményeként: – 2,8 milliárd forint pozitív változás a 2022-es észak-macedóniai 3,1 milliárd forintos spektrumdíj befizetéséből adódóan, szemben a 2023-as magyarországi működés 0,3 milliárd forintos spektrumfizetésével, – 23,5 milliárd forint pozitív változás, főként a magyarországi és észak-macedóniai vezetékes hozzáférések kiépítésére és a magyarországi mobilhálózati korszerűsítésekre fordított alacsonyabb beruházások hatására, – 1,7 milliárd forint negatív változás, mely az ingatlanokhoz kapcsolódó magasabb beruházásokhoz köthető, – 2,9 milliárd forint negatív változás az eltérő szezonalitás miatti magasabb beruházási szállítói kifizetésekben. ▪ 5,5 milliárd forint negatív hatás a leányvállalatok és üzleti kombinációk értékesítéséből származó bevételekben, mely a Pan-Inform Kft. 2022-ben történt értékesítéséből adódik.
158 Lízing és egyéb pénzügyi kötelezettségek kifizetésére fordított összegek A lízing és egyéb pénzügyi kötelezettségek kifizetésére fordított összegek 36,6 milliárd forintra javultak 2023-ban a 2022. évi 77,6 milliárd forintról, ami elsősorban a 2023. évi, bizonyos meghosszabbított fizetési határidejű szállítói tartozásokhoz köthető, 3,8 milliárd forinttal magasabb pénzkiáramlás eredménye és a 2021-ben megszerzett frekvencia használati jog tőkerészének 2022-es 44,3 milliárd forintos kifizetésének hiányából adódik. A pénzeszközökben 1,3 milliárd forintos javulás következett be 2023-ban 2022. évhez képest. Ez a változás a szabad cash- flowban bekövetkezett változásokon túl az alábbi tényezőkre vezethető vissza: ▪ Hitelek és egyéb kölcsönök felvétele 34,2 milliárd forinttal romlott a DT Csoporton belüli hitelek alacsonyabb összegű lehívása és a DT Csoporton belüli pénzeszköz lehívások csökkenésének együttes hatása miatt 2023-ban 2022. évhez képest. ▪ Hitelek és egyéb kölcsönök visszafizetése 7,3 milliárd forinttal romlott a DT Csoporton belüli hiteltörlesztések és a DT Csoporton belüli pénzeszköz visszafizetések növekedése miatt 2023-ban 2022. évhez képest. ▪ 2023-ban 14,5 milliárd forinttal magasabb osztalék került kifizetésre a 2022-es évhez képest. ▪ A pénzeszközök árfolyam-különbözete 1,2 milliárd forinttal romlott a 2023. évi macedón dénár/magyar forint árfolyammozgások miatt. A pénzügyi és működési statisztikák az alábbi weboldalon elérhetők: http://www.telekom.hu/befektetoknek/penzugyi_jelentesek 11.15 Konszolidált pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás A Konszolidált pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban szereplő egyenlegek legjelentősebb változásai 2022. december 31. és 2023. december 31. összehasonlításában az alábbi sorokon figyelhetők meg: ▪ Éven belüli vevőkövetelések ▪ Származékos pénzügyi instrumentumok kapcsolt féllel szemben (együttesen a rövid és a hosszú lejáratú eszközök) ▪ Egyéb immateriális javak ▪ Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalatok felé (együttesen a rövid és a hosszú lejáratú kötelezettségek) Az Éven belüli vevőkövetelések összege 27,7 milliárd forinttal növekedett 2022. december 31-ről 2023. december 31-re főként a magasabb értékesítési volumen eredményeként, kiegészülve a 2023. márciusi magyarországi inflációkövető díjkorrekció hatásával, melyet tovább erősített a részletfizetéses vevőkövetelésekben tapasztalt növekedés, és részben ellentételezett az eltérő projekt szezonalitás miatt az RI/IT követelésekben bekövetkezett csökkenés. A Származékos pénzügyi instrumentumok kapcsolt féllel szemben (együttesen a rövid és a hosszú lejáratú eszközök) 14,4 milliárd forinttal csökkent 2022. december 31-ről 2023. december 31-re, főként a kapcsolt felekkel szembeni hosszú lejáratú származékos pénzügyi instrumentumok valós értékében bekövetkezett 22,1 milliárd forintos csökkenés eredményeként, amit részben ellensúlyozott a kapcsolt felekkel szembeni rövid lejáratú származékos pénzügyi instrumentumok valós értékében bekövetkezett 7,7 milliárd forintos növekedés. Az Egyéb immateriális javak összege 17,5 milliárd forinttal csökkent 2022. december 31-ről 2023. december 31-re a koncessziók, licenszek és szoftverek csökkenésének hatására. A Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalatok felé (együttesen a rövid és a hosszú lejáratú kötelezettségek) 22,3 milliárd forinttal csökkent 2022. december 31-ről 2023. december 31-re főként a DT hitelek visszafizetése és a cash pool kötelezettségek csökkenésének együttes hatása miatt. A Konszolidált pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás egyéb egyenlegeiben nem következett be lényeges változás 2022. december 31. és 2023. december 31. között. A kevésbé jelentős változásokra a Konszolidált Cash-flow kimutatás 2023. évi számai, valamint az előbbi 2.1.2 Csoportszintű Cash-Flow fejezetben található további magyarázatok adnak információt.
159 12 MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK A beszámolási időszakot követően jelentősebb esemény nem történt. Budapest, 2024. február 22.
160 Nyilatkozat Alulírottak nyilatkozunk, hogy ▪ az alkalmazható számviteli előírások alapján, a legjobb tudásunk szerint elkészített mellékelt éves beszámoló valós és megbízható képet ad a Magyar Telekom Nyrt. és a konszolidációba bevont vállalkozásai eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről, valamint nyereségéről és veszteségéről, továbbá ▪ a Vezetőségi jelentés (Üzleti jelentés) megbízható képet ad a Magyar Telekom Nyrt. és a konszolidációba bevont vállalkozásai helyzetéről, fejlődéséről és teljesítményéről, ismertetve a főbb kockázatokat és bizonytalansági tényezőket. Budapest, 2024. február 22.
161 MAGYAR TELEKOM TÁVKÖZLÉSI NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG EGYEDI ÉVES JELENTÉS A 2023. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉVRE
162 MAGYAR TELEKOM TÁVKÖZLÉSI NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG EGYEDI ÉVES BESZÁMOLÓ ÉS ÜZLETI / VEZETŐSÉGI JELENTÉS A 2023. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉVRE
163 TARTALOMJEGYZÉK EGYEDI ÉVES JELENTÉS .................................................................................................................................................................................... 161 EGYEDI ÉVES BESZÁMOLÓ ÉS ÜZLETI / VEZETŐSÉGI JELENTÉS ........................................................................................................ 162 EGYEDI ÉVES BESZÁMOLÓ ............................................................................................................................................................................... 165 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓ ÉS FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI JELENTÉS ...................................................................................166 PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS – ESZKÖZÖK ......................................................................................................167 PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS - FORRÁSOK ......................................................................................................168 EREDMÉNYRE ÉS EGYÉB ÁTFOGÓ JÖVEDELEMRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS ...........................................................................169 CASH-FLOW KIMUTATÁS ..............................................................................................................................................................................170 SAJÁT TŐKE VÁLTOZÁSAINAK KIMUTATÁSA.........................................................................................................................................171 MEGJEGYZÉSEK A SAJÁT TŐKE VÁLTOZÁSAINAK KIMUTATÁSÁHOZ ...........................................................................................172 MEGJEGYZÉSEK (KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET) AZ EGYEDI ÉVES BESZÁMOLÓHOZ ........................................................................174 1 A TÁRSASÁGRÓL ......................................................................................................................................................................................174 2 A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK KÉSZÍTÉSÉNEK ALAPJAI ÉS A LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK ÖSSZEFOGLALÁSA 175 3 KRITIKUS SZÁMVITELI BECSLÉSEK ÉS MEGÍTÉLÉSEK ..................................................................................................................180 4 PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK...........................................................................................................................................................185 5 PÉNZÜGYI KOCKÁZAT KEZELÉSE ........................................................................................................................................................207 6 NYERESÉGADÓ .........................................................................................................................................................................................216 7 KÉSZLETEK .................................................................................................................................................................................................220 8 ÉRTÉKESÍTÉSRE TARTOTT ESZKÖZÖK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK .................................................................................................220 9 INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK .......................................................................................................................................221 10 IMMATERIÁLIS JAVAK .........................................................................................................................................................................225 11 BEFEKTETÉSEK .......................................................................................................................................................................................229 12 EGYÉB ESZKÖZÖK .................................................................................................................................................................................232 13 CÉLTARTALÉKOK ...................................................................................................................................................................................232 14 EGYÉB RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK .............................................................................................................................234 15 EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK .........................................................................................................................234 16 SAJÁT TŐKE ............................................................................................................................................................................................235 17 LÍZINGEK ...................................................................................................................................................................................................236 18 BEVÉTELEK ..............................................................................................................................................................................................242 19 KÖZVETLEN KÖLTSÉGEK .....................................................................................................................................................................246 20 SZEMÉLYI JELLEGŰ RÁFORDÍTÁSOK ..............................................................................................................................................247 21 EGYÉB MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEK ........................................................................................................................................................249 22 EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK .........................................................................................................................................................250 23 KAMATBEVÉTEL .....................................................................................................................................................................................250 24 KAMATKÖLTSÉG ....................................................................................................................................................................................251 25 EGYÉB PÉNZÜGYI KÖLTSÉGEK – NETTÓ .......................................................................................................................................251 26 BEFEKTETÉSEK EREDMÉNYE .............................................................................................................................................................252
164 27 EGY RÉSZVÉNYRE JUTÓ EREDMÉNY (EPS) ..................................................................................................................................252 28 INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK ÉS IMMATERIÁLIS JAVAK BESZERZÉSE .........................................................253 29 AKVIZÍCIÓKÉRT FIZETETT ÖSSZEGEK..............................................................................................................................................253 30 FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK ............................................................................................................................253 31 BESZERZÉSI ELKÖTELEZETTSÉGEK..................................................................................................................................................254 32 KAPCSOLT FELEKKEL FOLYTATOTT ÜGYLETEK ..........................................................................................................................254 33 BEMUTATANDÓ SZEGMENSEK ÉS INFORMÁCIÓ A FÖLDRAJZI TERÜLETEKRŐL .............................................................258 34 SZABÁLYOZOTT PIACOK ÉS TEVÉKENYSÉGEK ............................................................................................................................258 35 MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK .................................................................................................................................261 EGYEDI ÜZLETI / VEZETŐSÉGI JELENTÉS .................................................................................................................................................... 262 BEVEZETÉS ....................................................................................................................................................................................................263 ÖSSZEFOGLALÓ A 2023. ÉVI MŰKÖDÉSRŐL ......................................................................................................................................264 1 A TÁRSASÁG JEGYZETT TŐKÉJE, RÉSZVÉNYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ JOGOK, AZOK ÁTRUHÁZÁSA ..............................265 2 TÁRSASÁGIRÁNYÍTÁS ............................................................................................................................................................................265 3 SZOCIÁLIS ÉS FOGLALKOZTATÁSI KÉRDÉSEK, EMBERI JOGOK ...............................................................................................269 4 IGAZGATÓSÁGI, FELÜGYELŐBIZOTTSÁGI, VALAMINT A MENEDZSMENT TAGJAINAK JAVADALMAZÁSA ...............278 5 KUTATÁS ÉS FEJLESZTÉS ......................................................................................................................................................................279 6 INGATLANKEZELÉS, TELEPHELYEK ....................................................................................................................................................279 7 FENNTARTHATÓSÁG ÉS KÖRNYEZETVÉDELEM ..........................................................................................................................280 8 VÁLLALATI MEGFELELŐSÉG (COMPLIANCE) ..................................................................................................................................286 9 GAZDASÁGI KÖRNYEZET ÉS KITEKINTÉS .........................................................................................................................................287 10 BELSŐ KONTROLLOK, KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK ............................................................................................288 11 A 2023-AS PÉNZÜGYI EREDMÉNYEK ELEMZÉSE ........................................................................................................................293 12 MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK .................................................................................................................................295 Nyilatkozat .....................................................................................................................................................................................................296
165 MAGYAR TELEKOM TÁVKÖZLÉSI NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG EGYEDI ÉVES BESZÁMOLÓ A 2023. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉVRE AZ EURÓPAI UNIÓ ÁLTAL BEFOGADOTT NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁSI STANDARDOK ELŐÍRÁSAI SZERINT KÉSZÍTVE (EU IFRS)
166 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓ ÉS FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI JELENTÉS A Magyar Telekom Távközlési Nyilvánosan Működő Részvénytársaság megfelel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) követelményeinek és 2021. január 1-től XHTML formátumban teszi közzé a pénzügyi jelentését. A független könyvvizsgálói jelentés egy különálló dokumentum.
167 PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS – ESZKÖZÖK 2022. 2023. (millió Ft) Megjegyzés december 31. december 31. ESZKÖZÖK Pénzeszközök ............................................................. 4.2.1 431 643 Éven belüli vevőkövetelések................................... 4.2.2.1 129 212 158 595 Egyéb rövid lejáratú eszközök ................................ 12.1 6 245 4 408 Származékos pénzügyi instrumentumok kapcsolt féllel szemben ........................................... 4.2.3 - 7 663 Egyéb rövid lejáratú pénzügyi eszközök .............. 4.2.4.1 2 715 7 365 Szerződéses eszközök .............................................. 4.2.2.3, 18.4 13 805 12 537 Nyereségadó követelés ........................................... 6 - - Készletek..................................................................... 7 19 415 28 446 171 823 219 657 Értékesítésre kijelölt eszközök ............................. 8 - 260 Forgóeszközök összesen ................................... 171 823 219 917 Tárgyi eszközök ......................................................... 9 385 484 391 953 Használatijog-eszköz................................................ 9.2 116 890 117 558 Goodwill ...................................................................... 10.4 173 572 173 572 Egyéb immateriális javak ........................................ 10 298 133 283 934 Befektetések .............................................................. 11 135 427 131 610 Éven túli vevőkövetelések ....................................... 4.2.2.1 19 201 22 551 Származékos pénzügyi instrumentumok kapcsolt féllel szemben ........................................... 4.2.3 31 723 9 632 Egyéb hosszú lejáratú pénzügyi eszközök 4.2.4.2 4 484 2 825 Szerződéses eszközök .............................................. 4.2.2.3, 18.4 3 385 3 105 Egyéb befektetett eszközök ................................... 12.2 6 984 8 708 Befektetett eszközök összesen ......................... 1 175 283 1 145 448 Eszközök összesen ............................................. 1 347 106 1 365 365 Budapest, 2024. február 22. A Megjegyzések az Egyedi Éves Beszámoló szerves részét képezi.
168 PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS - FORRÁSOK 2022. 2023. (millió Ft) Megjegyzés december 31. december 31. KÖTELEZETTSÉGEK Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalatok felé ...... 4.4.1 86 160 118 861 Származékos pénzügyi instrumentumok kapcsolt féllel szemben ..................................................................... 4.4.3 2 035 121 Lízing kötelezettségek ....................................................... 4.5.1.2, 17.2.2 24 417 25 562 Kötelezettségek szállítók felé ........................................... 4.4.5 123 354 132 382 Egyéb pénzügyi kötelezettségek ..................................... 4.4.4.1 7 737 8 623 Nyereségadó kötelezettség.............................................. 6 848 1 767 Céltartalékok ....................................................................... 13 1 982 1 783 Szerződéses kötelezettségek ........................................... 18.4 8 565 8 469 Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek ............................. 14 18 155 25 027 Rövid lejáratú kötelezettségek összesen .................. 273 253 322 595 Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalatok felé ...... 4.4.1 98 061 47 847 Lízing kötelezettségek ....................................................... 4.5.1.2, 17.2.2 112 547 108 369 Vállalati kötvények ............................................................. 4.4.2 68 531 68 854 Egyéb pénzügyi kötelezettségek..................................... 4.4.4.1 101 293 96 613 Halasztott adó kötelezettség ........................................... 6.3.2 13 572 11 524 Céltartalékok ....................................................................... 13 12 093 11 884 Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek .......................... 15 2 034 1 586 Hosszú lejáratú kötelezettségek összesen................ 408 131 346 677 Kötelezettségek összesen .......................................... 681 384 669 272 TŐKE Jegyzett tőke ....................................................................... 16 100 580 97 156 Tőketartalékok..................................................................... 16 26 408 25 509 Saját részvények ................................................................. 16 -18 742 -18 742 Eredménytartalék ............................................................... 16 557 476 592 170 Saját tőke összesen .................................................... 665 722 696 093 Saját tőke és kötelezettség összesen ........................ 1 347 106 1 365 365 Budapest, 2024. február 22. A Megjegyzések az Egyedi Éves Beszámoló szerves részét képezi.
169 EREDMÉNYRE ÉS EGYÉB ÁTFOGÓ JÖVEDELEMRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS 2022. 2023. (millió Ft, kivéve az egy részvényre vonatkozó adatok) Megjegyzés december 31-ével végződő évben Mobil bevételek.............................................................................................. 18 386 226 443 544 Vezetékes bevételek ..................................................................................... 18 197 340 231 895 RI/IT bevételek ............................................................................................... 18.2.2 9 388 15 516 Összes bevétel ..................................................................................... 592 954 690 955 Összekapcsolási díjak.................................................................................... -18 213 -16 986 RI/IT szolgáltatáshoz kapcsolódó költségek ............................................ -7 951 -11 913 Értékvesztés miatti veszteségek és nyereségek - pénzügyi és szerződéses eszközök.................................................................................... 4.2.2.2 -6 814 -13 538 Távközlési adó ................................................................................................ 19.1 -26 216 -25 435 Egyéb közvetlen költségek .......................................................................... 19.2 -193 078 -210 639 Közvetlen költségek ............................................................................ -252 272 -278 511 Személyi jellegű ráfordítások ...................................................................... 20 -56 467 -69 676 Értékcsökkenési leírás ................................................................................... 9, 10 -114 209 -114 716 Egyéb működési költségek .......................................................................... 21.1 -63 302 -80 796 Távközlési pótadó .......................................................................................... 21.2 -24 497 -29 869 Működési költségek ............................................................................. -510 747 -573 568 Egyéb működési bevételek 22 4 577 4 216 Működési eredmény 86 784 121 603 Kamat bevétel ................................................................................................ 23 1 891 4 175 Kamat költség................................................................................................. 24 -18 587 -27 861 Egyéb pénzügyi költségek - nettó .............................................................. 25 -7 096 -23 287 Nettó pénzügyi eredmény................................................................... -23 792 -46 973 Befektetések eredménye ............................................................................. 26 10 668 15 382 Adózás előtti eredmény ...................................................................... 73 660 90 012 Nyereségadó .................................................................................................. 6.2 -14 131 -15 573 Adózott eredmény ............................................................................... 59 529 74 439 Teljes átfogó eredmény ...................................................................... 59 529 74 439 Egy részvényre jutó eredmény (EPS): Társaság részvényeseire jutó adózott eredmény.................................... 27 62 954 78 951 Forgalomban levő törzsrészvények súlyozott átlagos száma (db) ...... alap / hígított EPS számításhoz ............................................................... 975 575 178 942 867 447 Egy részvényre jutó eredmény alapértéke / hígított értéke (Ft) ........ 27 64,53 83,73 Budapest, 2024. február 22. A Megjegyzések az Egyedi Éves Beszámoló szerves részét képezi.
170 CASH-FLOW KIMUTATÁS 2022. 2023. (millió Ft) Megjegyzés december 31-ével végződő évben Üzleti tevékenységből származó cash-flow Adózott eredmény .......................................................................................................... 59 529 74 439 Értékcsökkenési leírás .................................................................................................... 9, 10 114 209 114 716 Nyereségadó ................................................................................................................... 6.2 14 131 15 573 Nettó pénzügyi eredmény ............................................................................................ 13 124 31 591 Forgóeszközök változása ............................................................................................... -16 171 -40 038 Céltartalékok változása ................................................................................................. -1 312 -1 137 Kötelezettségek változása (forgótőke típusú) .......................................................... 9 504 16 193 Fizetett nyereségadó ..................................................................................................... 6.4 -15 640 -14 255 Kapott osztalék................................................................................................................ 26 10 680 14 792 Fizetett kamat és egyéb pénzügyi díjak* ................................................................... -22 317 -33 804 Kapott kamat ................................................................................................................... 1 870 3 379 Egyéb pénzmozgással nem járó tételek..................................................................... -2 383 2 348 Üzleti tevékenységből származó nettó cash-flow ............................................ 165 224 183 797 Befektetési tevékenységből származó cash-flow Tárgyi eszközök és immateriális javak beruházásaihoz kapcsolódó kifizetések 28 -94 900 -81 695 Tárgyi eszközök és immateriális javak értékesítéséből származó bevétel .......... 579 580 Leányvállalatokhoz és üzleti kombinációkhoz kapcsolódó kifizetések ................ 29 -6 950 - Egyéb pénzügyi eszközök beszerzésére fordított összegek .................................. 5 -15 545 Egyéb pénzügyi eszközökből befolyt összegek ........................................................ 5 830 136 Befektetési tevékenységre fordított nettó cash-flow...................................... -95 436 -96 524 Pénzügyi tevékenységből származó cash-flow Részvényeseknek fizetett osztalék .............................................................................. 4.4.4.3 -15 000 -29 467 Hitelek és egyéb kölcsönök felvétele ......................................................................... 4.4.4.3 181 733 147 153 Hitelek és egyéb kölcsönök visszafizetése ................................................................ 4.4.4.3 -155 006 -159 731 Vállalati kötvénykibocsátásból befolyt összegek .................................................... 4.4.4.3 - - Lízing és egyéb pénzügyi kötelezettségek kifizetésére fordított összegek ........ 4.4.4.3 -67 420 -30 407 Saját részvény visszavásárlására fordított összegek ............................................... 4.4.4.3 -14 609 -14 609 Pénzügyi tevékenységre fordított nettó cash-flow.......................................... -70 302 -87 061 Pénzeszközök változása ..................................................................................... -514 212 Pénzeszközök az időszak elején ................................................................................... 4.2.1 945 431 Pénzeszközök az időszak végén ......................................................................... 4.2.1 431 643 *2023-ban a fizetett egyéb pénzügyi díjak összege 5 958 millió forint (2022-ben: 4 585 millió forint). A Megjegyzések az Egyedi Éves Beszámoló szerves részét képezi.
171 SAJÁT TŐKE VÁLTOZÁSAINAK KIMUTATÁSA darab millió Ft Törzsrészvények száma Jegyzett tőke Tőke- tartalék Saját részvény Eredmény tartalék Saját tőke (a) (a) (b) (c) (d) Egyenleg 2022.01.01. ........................................................................... 1 042 742 543 104 274 27 379 -19 566 523 715 635 802 Osztalék (e) ........................................................................................................ - - - - -15 000 -15 000 Saját részvény visszavásárlás (f).................................................................... - - - -14 609 - -14 609 Jegyzett tőke leszállítás saját részvény bevonásával (g) ......................... -36 941 191 -3 694 -971 15 433 -10 768 - Tulajdonosokkal, azok tulajdonosi minőségében folytatott ügyletek -36 941 191 -3 694 -971 824 -25 768 -29 609 Adózott eredmény ............................................................................................ - - - - 59 529 59 529 Egyenleg 2022.12.31. ........................................................................... 1 005 801 352 100 580 26 408 -18 742 557 476 665 722 Osztalék (e) ........................................................................................................ - - - - -29 459 -29 459 Saját részvény visszavásárlás (f).................................................................... - - - -14 609 - -14 609 Jegyzett tőke leszállítás saját részvény bevonásával (g) ......................... -34 242 485 -3 424 -899 14 609 -10 286 - Tulajdonosokkal, azok tulajdonosi minőségében folytatott ügyletek -34 242 485 -3 424 -899 - -39 745 -44 068 Adózott eredmény ............................................................................................ - - - - 74 439 74 439 Egyenleg 2023.12.31. ........................................................................... 971 558 867 97 156 25 509 -18 742 592 170 696 093 Ebből saját részvény......................................................................................... -41 777 718 Forgalomban lévő törzsrészvények száma .......................................... 929 781 149 A Megjegyzések az Egyedi Éves Beszámoló szerves részét képezi.
172 MEGJEGYZÉSEK A SAJÁT TŐKE VÁLTOZÁSAINAK KIMUTATÁSÁHOZ (a) 2023. december 31-én a kibocsátott és kifizetett részvények száma 971 558 867, egyenként 100 forint névértékű. 2023. december 31-én a kibocsátásra engedélyezett részvények száma ezzel megegyező, 971 558 867 darab. Szavazati jogok és szavazás Minden „A” sorozatú törzsrészvény részvényenként egy szavazatra jogosít a Magyar Telekom Távközlési Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (a Társaság vagy a Magyar Telekom) Közgyűlésén. A Közgyűlésen az a részvényes, illetve részvényesi meghatalmazott vehet részt, akit legkésőbb a Közgyűlés kezdőnapját megelőző második munkanapon bejegyeztek a részvénykönyvbe. A Közgyűlés a határozatait egyszerű szavazattöbbséggel hozza, kivéve, ahol az Alapszabály a döntést a leadott szavazatok legalább háromnegyedes többségéhez köti. Nincs korlátozás a nem- rezidens vagy külföldi részvényesek jogaiban, a törzsrészvények birtoklását és az ahhoz fűződő szavazati jog gyakorlását illetően. A törzsrészvényekhez fűződő szavazati jogokat az Alapszabály nem korlátozza. A Társaságnak nincs különleges irányítási joggal felruházott részvénye. A részvények átruházása A dematerializált részvény átruházásához az átruházásra irányuló szerződés vagy más jogcím, valamint az átruházó értékpapírszámlájának megterhelése és az új jogosult értékpapírszámláján a dematerializált részvény jóváírása szükséges. A dematerializált részvény jogosultjának, annak az értékpapírszámlának a jogosultját kell tekinteni, amelyiken a dematerializált részvényt nyilvántartják. Az „A” sorozatú törzsrészvények átruházása nincs kötve egyéb korlátozáshoz vagy beleegyezés megszerzéséhez. (b) A Tőketartalékban a Társaság tőkeemelése során a részvényekért kapott, a névértéket meghaladó összeg szerepel. (c) A Saját részvények soron a Társaság visszavásárolt saját részvényeiért fizetett összeg szerepel. Amikor a Társaság megvásárolja a részvényeit, a kifizetett ellenérték és minden járulékos költség a saját tőkét csökkenti a Saját részvények soron, amíg a részvények bevonásra vagy újra eladásra nem kerülnek. Amikor ezeket a részvényeket a későbbiekben eladjuk, a saját részvények értéke a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban az adott részvények eredeti bekerülési értékével csökken, így a saját tőke értéke nő, míg a nyereség vagy veszteség is a saját tőkében (Eredménytartalék) kerül elszámolásra. A saját részvényekkel kapcsolatos tranzakciókat a tranzakció napján könyveljük. A saját részvények állománya 2023. december 31-én 41 777 718 darab volt (2022. december 31-én 43 078 833 darab). (d) Az Eredménytartalékban van a Társaság halmozott, osztalékként ki nem fizetett eredménye. A Társaságnak osztalékként kifizethető tartalékai 2023. december 31-én nagyságrendileg 592 milliárd forintot tettek ki (2022. december 31-én 557 milliárd forint). Osztalékfizetésre a rendelkezésre álló szabad eredménytartalék vehető igénybe, amely az utolsó, beszámolóval lezárt üzleti év tárgyévi adózott eredményét is tartalmazó eredménytartalék (16. megjegyzés). (e) A Társaság tulajdonosainak fizetendő osztalék kötelezettségként és az eredménytartalék csökkenéseként kerül megjelenítésre abban az időszakban, amelyben a tulajdonosok az osztalékot jóváhagyják. (f) A Társaság 2023. május 25-én egy részvény-visszavásárlási aukció keretében 14,6 milliárd forint értékben vásárolt vissza saját részvényt a részvényesek javadalmazása céljából, melyet a Társaság Igazgatósága 2023. április 19-én hagyott jóvá (2022-ben 14,6 milliárd forint értékű részvény-visszavásárlás történt). A Társaság 34 242 485 darab Magyar Telekom törzsrészvény visszavásárlására kötött ügyleteket 443 forint/darab átlagáron. (g) A Társaság jegyzett tőkéje leszállításra került 100 580 135 200 forintról 97 155 886 700 forintra, amely a Társaság tulajdonában lévő 34 242 485 darab egyenként 100 forint névértékű névre szóló dematerializált „A” sorozatú törzsrészvény (saját részvény) bevonásával történt meg. A tőkeleszállítás 14,6 milliárd forint volt, amely névértéken a Jegyzett tőkét, egy részvényre jutó arányos összegben a Tőketartalékot és az Eredménytartalékot csökkentette. A részvénybevonás a Saját tőke elemei közötti átrendezéssel valósult meg, a Saját tőke összegét nem változtatta meg. Az alaptőke-leszállítást, mint a részvényesek javadalmazásának egy formáját, a Közgyűlés 2023. április 19-én hagyta jóvá, amelyet a Cégbíróság 2023. június 28-án jegyzett be. A Társaság alaptőkéjét az alaptőke leszállítását követően 971 558 867 darab egyenként 100 forint névértékű névre szóló dematerializált „A” sorozatú törzsrészvény alkotja, melyből 41 777 718 darab egyenként 100 forint névértékű visszavásárolt saját részvény.
173 Az Éves Beszámoló elfogadásával egyidőben a Társaság Igazgatósága 41 561 millió forint osztalék kifizetésére irányuló javaslatot terjeszt a Társaság 2024 áprilisában tartandó éves rendes Közgyűlése elé. 2023-ban a Magyar Telekom Közgyűlése 29 459 millió forint osztalékot hagyott jóvá. A részvényesek részére bruttó 30,60 forint 2022. évre vonatkozó osztalékkifizetés történt egy darab törzsrészvény után. Az osztalékkifizetés 2023. május 19-én kezdődött meg. A Megjegyzések az Egyedi Éves Beszámoló szerves részét képezi.
174 MEGJEGYZÉSEK (KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET) AZ EGYEDI ÉVES BESZÁMOLÓHOZ 1 A TÁRSASÁGRÓL A Magyar Telekom Nyrt. (’Magyar Telekom’ vagy a ’Társaság') Magyarország vezető távközlési szolgáltatója. A szolgáltatásokat különféle jogszabályok szabályozzák. A Társaságot 1991. december 31-én jegyezték be Magyarországon, és 1992. január 1-jén kezdte meg üzleti tevékenységét. A Társaság bejegyzett székhelye: 1097 Budapest, Könyves Kálmán körút 36., Magyarország. A Társaságot nyilvántartó cégbíróság neve és a Társaság cégjegyzékszáma: Fővárosi Törvényszék Cégbírósága, Cg. 01-10-041928. A Magyar Telekom részvényeit a Budapesti Értéktőzsdén jegyzik, a részvények kereskedelme a Budapesti Értéktőzsdén zajlik. A Magyar Telekom egyenként 5 törzsrészvényét megtestesítő amerikai letéti részvényekkel (ADS) 2010. november 12-ig, a részvények kivezetésének időpontjáig kereskedtek a New York-i tőzsdén. Az ADS-ek regisztrációját a Magyar Telekom 2012 februárjában szüntette meg az Egyesült Államokban. A Társaság ún. I. szinten továbbra is fenntartja az amerikai letéti jegy (ADR) programját. A Társaság legfelső irányító tulajdonosa a Deutsche Telekom AG (DT vagy DT AG), aki teljeskörűen konszolidálja a Magyar Telekom Csoportot. A Deutsche Telekom Csoport tagja, a Deutsche Telekom Europe B.V. (Stationsplein 8, 6221 BT Maastricht, Hollandia) birtokolja közvetlenül a Társaság részvényeinek 63,55%-át. A DT AG konszolidált beszámolója megtekinthető a DT AG honlapján ( www.telekom.com/en). Az egyedi éves beszámoló adatai – hacsak másként nincs jelölve – millió forintban szerepelnek, mivel a forint a Társaság jelentési pénzneme. A Társaság Igazgatósága (Igazgatóság) 2024. február 22-én elfogadta a Társaság jelen egyedi pénzügyi kimutatásainak előterjesztését a tulajdonosok éves rendes Közgyűlése számára. A Közgyűlés jogosult a pénzügyi kimutatások jóváhagyására, amely előtt viszont kérhet módosításokat. Mivel az ellenőrzéssel rendelkező tulajdonosok a pénzügyi kimutatásokat elfogadó Igazgatóságban is jelen vannak, kicsi annak a valószínűsége, hogy a Közgyűlés módosítási igényt támaszt, a múltban erre még nem volt példa. Az Éves Beszámoló aláírására jogosultak: Rékasi Tibor, Vezérigazgató, az Igazgatóság tagja (lakhely: Szentendre) Daria Aleksandrovna Dodonova, Gazdasági vezérigazgató-helyettes, az Igazgatóság tagja (lakhely: Budapest) A Társaságon belül a könyvviteli szolgáltatások körébe tartozó feladatok összefogását Modok Melinda látja el (Igazolványszám: 18128. Szakterület: IFRS vállalkozási. Státusz: Regisztrált. Regisztrálási szám: MK 199521. Lakhely: Budapest). A Társaság könyvvizsgálatra kötelezett. A Társaság könyvvizsgálója a Deloitte Könyvvizsgáló és Tanácsadó Kft. (cégjegyzékszáma: 01-09-071057, adószáma: 10443785-2-42). A könyvvizsgálat elvégzéséért Bodor Kornél felelős (Kamarai tagsági száma: 005343). A Társaság megfelel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) követelményeinek és 2021. január 1-jétől XHTML formátumban teszi közzé pénzügyi jelentését. A Magyar Telekom Nyrt. Egyedi, illetve a Magyar Telekom Csoport Konszolidált Beszámolója megtekinthető a Társaság székhelyén, illetve a honlapján. A Magyar Telekom Nyrt. internetes honlapjának címe: www.telekom.hu
175 2 A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK KÉSZÍTÉSÉNEK ALAPJAI ÉS A LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK ÖSSZEFOGLALÁSA 2.1 A pénzügyi kimutatások készítésének alapjai A Magyar Telekom egyedi pénzügyi kimutatásai az Európai Unió (EU) által befogadott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokkal (IFRS) összhangban készültek. A Társaság minden az EU által befogadott, 2023. december 31-én hatályos és a Társaságra is releváns IFRS-szabályt alkalmaz. Ezek a pénzügyi kimutatások a magyar számviteli törvény pénzügyi kimutatásokra vonatkozó előírásainak is eleget tesznek, mely az EU által befogadott IFRS-szabályokra hivatkozik. A Társaság, mint anyavállalat, az EU által befogadott IFRS-ekkel összhangban konszolidált pénzügyi kimutatásokat is készített, amelyeket a Társaság Igazgatósága 2024. február 22-én fogadott el. Az IFRS szerinti pénzügyi kimutatások elkészítése kritikus számviteli becsléseket, valamint vezetői döntések meghozatalát követeli meg a Társaság számviteli politikájának alkalmazása során. A legjelentősebb döntéseket igénylő, illetve kiemelten összetett területek, továbbá az egyedi pénzügyi kimutatások szempontjából lényegesnek minősülő feltételezések és becslések a 3. megjegyzésben kerülnek bemutatásra. A pénzügyi kimutatások a vállalkozás folytatásának elve alapján készültek. Ez azt jelenti, hogy azzal a feltételezéssel készültek, hogy a Társaság belátható jövőben is működni fog anélkül, hogy a vezetőségnek szándékában állna a gazdálkodó egység megszűntetése vagy jelentősen csökkentené működési tevékenységét.
176 2.1.1 Standardok, módosítások és értelmezések kezdeti alkalmazása a pénzügyi évben Az alábbi táblázat összefoglalja azon 2023. január 1-jével vagy azt követően hatályba lépett standard módosításokat és változásokat, melyek hatással lehetnek a Magyar Telekom számviteli politikájára. Bejelentések Cím Magyar Telekom általi alkalmazás kezdete Változás Hatása a Magyar Telekom eredményére és vagyoni helyzetére IFRS 17; IFRS 17 módosítása Biztosítási szerződések 2023. január 1. IFRS 17 szabályozza a biztosítási szerződések elszámolását és egyúttal felváltja az IFRS 4-et. IFRS 17 első alkalmazásának elhalasztása 2023. január 1-re. A módosítás olyan konkrét témákra vonatkozik, amelyek segítik a társaságokat a standard bevezetésében és hogy elkerüljék számottevő hasznos információk elvesztését. Nincs jelentős hatás. IAS 1 módosítása Pénzügyi Kimutatások bemutatása 2023. január 1. A lényeges számviteli politikai információk közzététele a jelentős számviteli politikák helyett. Továbbá az IFRS Gyakorlati állasfoglalás 2 kiegészítésre került. Nincs jelentős hatás. IAS 8 módosítása Számviteli politika, Számviteli becslések és hibák változása 2023. január 1. A számviteli becslés fogalmának bevezetése, valamint egyéb kiegészítések, amelyek segítik a társaságokat a számviteli politika változások és a számviteli becslés változások megkülönböztetésében. Nincs jelentős hatás. IAS 12 módosítása Jövedelem adók 2023. január 1. Egyetlen tranzakció kapcsán keletkező halasztott adó követelés és kötelezettség kezelése. Nincs jelentős hatás. Biztosítási szerződések, IFRS 17 módosítása IFRS 17 kezdeti bevezetése és IFRS 9 – Összehasonlító Információk 2023. január 1. Az IFRS 17 kezdeti alkalmazásakor bemutatott pénzügyi eszközökre vonatkozó összehasonlító információkkal kapcsolatos átmeneti lehetőség, amely segíti a társaságokat abban, hogy elkerüljék az átmeneti számviteli eltéréseket a pénzügyi eszközök és a biztosítási szerződéses kötelezettségek között. Ezáltal javítva az összehasonlító információk hasznosságát a pénzügyi kimutatások felhasználói számára. Nem értelmezett. IAS 12 módosítása Nemzetközi adóreform – Második pillér modellszabályai Azonnal, illetve 2023. január 1. A módosítások átmeneti kivételt vezetnek be az IAS 12-es halasztott adók számviteli követelményei alól, így a Társaság nem mutat ki és nem tesz közzé információkat a második pillérbe tartozó nyereségadókkal kapcsolatos halasztott adókövetelésekről és kötelezettségekről. A Magyar Telekom alkalmazza a kivételt, hogy nem mutat ki és nem tesz közzé információkat az OECD második pillérének jövedelemadóihoz kapcsolódó halasztott adókövetelésekről és kötelezettségekről. A Magyar Telekom folytatja a második pillérbe tartozó nyereségadók hatásának elemzését a jövőbeli pénzügyi teljesítményére. További információk a 6.1.2 megjegyzésben.
177 2.1.2 Standardok, módosítások, értelmezések, amelyek még nem hatályosak 2023. december 31-én, és amelyeket a Társaság hatálybalépésük előtt nem alkalmaz, valamint egyéb várható változások 2024-re és 2025-re Bejelentések Cím Magyar Telekom általi alkalmazás kezdete Változás Várható hatása a Magyar Telekom eredményére és vagyoni helyzetére EU által befogadott standardok IAS 1 módosítása Pénzügyi kimutatások bemutatása 2024. január 1. A rövid és hosszú lejáratú kötelezettségek besorolásának pontosítása, valamint a hatálybalépés elhalasztása. Nem várható jelentős hatás. IFRS 16 Lízingek módosítása Lízingkötelezettség a visszlízing tranzakcióban 2024. január 1. Követő értékelés követelmények a visszlízing tranzakciónál, hogy kielégítsék az IFRS 15 szerinti értékesítéshez kapcsolódó feltételeket. Nem várható jelentős hatás EU által még be nem fogadott standardok* IAS 7 Cash flow-k kimutatásai és IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: közzétételek módosításai Közzétételek: Szállítói finanszírozási megállapodások 2024. január 1. Közzétételi követelmények kiegészítése, a szállítói finanszírozási megállapodásokra vonatkozó olyan információkkal, amelyek lehetővé teszik a pénzügyi kimutatások felhasználói számára, hogy felmérjék e megállapodásoknak a gazdálkodó egység kötelezettségeire és cash flow-jára gyakorolt hatását. Ezen túlmenően módosították, hogy a beszállítói finanszírozási megállapodásokat példaként hozzáadták a gazdálkodó egység likviditási kockázat koncentrációjához való kitettségére vonatkozó információk közzétételi Nem várható jelentős hatás. A Magyar Telekom folytatja a jövőbeli szállítói finanszírozási megállapodások hatásának vizsgálatát. IAS 21 módosítása - Az átváltási árfolyamok változásainak hatásai Cserélhetőség hiánya 2025. január 1. A módosítás előírja a vállalatok számára, hogy hasznosabb információkat nyújtsanak a pénzügyi kimutatásaikban, ha egy pénznemet nem lehet átváltani egy másik pénznemre. Nem értelmezett. * Az EU által még be nem fogadott Standardokra vonatkozóan az IASB által tervezett első bevezetés dátumát feltételezzük egyelőre az első bevezetés várható dátumának. 2.2 Funkcionális és jelentési pénznem A Társaság pénzügyi kimutatásaiban szereplő adatai a Társaság elsődleges működési környezetének pénznemében, forintban (funkcionális pénznem) kerülnek bemutatásra. A devizaműveletek a tranzakció napján érvényes árfolyamon kerülnek átszámításra a funkcionális pénznemre. Az ilyen tranzakciók kifizetésével járó, illetve a devizában nyilvántartott pénzügyi eszközök és kötelezettségek év végén esedékes átértékeléséből adódó árfolyamveszteség és -nyereség az éves eredményben (Egyéb pénzügyi költségek – nettó) kerül megjelenítésre.
178 2.3 Makrogazdasági környezet A menedzsment folyamatosan figyelemmel kíséri a magyarországi gazdasági környezet alakulását és a háborúk hatásait, kiemelten a makrogazdasági tendenciákat és az aktuális piaci viszonyokat. Az orosz-ukrán háború jelentős negatív hatással volt a világgazdasági kilátásokra. Az Európai Unió az agresszióra válaszul széles körű szankciókat léptetett érvénybe Oroszországgal szemben. Az előző pénzügyi évben Magyarországon magas infláció és a közép-európai régió átlagát meghaladó forintgyengülés következett be. 2023 során ez egy lefelé ívelő tendenciát mutatott. A Magyar Nemzeti Bank (MNB) 2022 során különböző intézkedéseket vezetett be, köztük az alapkamat fokozatos emelését a forint gyengülése és az infláció korlátozása érdekében. 2023-ban az infláció csökkent, habár még így is magas maradt az Európai Unión belül. A Magyar Nemzeti Bank megkezdte az alapkamat csökkentését. Az Izrael-Hamász háborúnak jelenleg nincs jelentős hatása a Társaság működésére. Ez azonban fennakadást okozhat a jelenlegi kereskedelmi útvonalakon, ami anyag- és áruhiányt eredményezhet. 2022 májusában a kormány energia veszélyhelyzetet hirdetett és újabb intézkedéseket vezetett be a költségvetés egyensúlyban tartása érdekében. A háború hatásainak ellentételezésére, az energiahiányra és az energiaárak Európa- szerte tapasztalható drámai növekedésére válaszul a kormány 2022-ben bevezette az alapvető fogyasztási cikkek árának rögzítését, a benzin lakossági fogyasztási árának maximalizálását, a lakossági gáz- és villamosenergia kedvezményes árának részleges megszüntetését az átlagos fogyasztási szint feletti felhasználás esetén. A hitelmoratórium és kamatstop meghosszabbításra került. Ezen intézkedések többsége 2023 folyamán fokozatosan megszüntetésre került. A benzin lakossági fogyasztási árának maximalizálását 2022 decemberében eltörölték. Az alapvető fogyasztási cikkek árrögzítését 2023. augusztus 1-jétől megszüntették és kötelező árengedményekre változtatták. A hitel- és kamatstopot 2023-ban meghosszabbították, és várhatóan csak 2024 második negyedévében ér véget. Mindezeken túl, 2022-ben bevezetésre került a távközlési pótadó, amely jelentős nyomást gyakorol a Társaság nyereségességére. 2023 szeptemberében a Magyar Telekom Közös Nyilatkozatot írt alá a Magyar Kormánnyal Magyarország digitális átalakítása érdekében. A nyilatkozat alapján a Magyar Kormány a gigabites vezetékes internet hálózati, 5G lefedettséget növelő és IKT beruházásokat többek között a szektorspecifikus adózási szabályok felülvizsgálatával, illetve a hírközlési szolgáltatókat terhelő közműadó fizetési kötelezettség 2024 januárjától történő megszüntetésével és a távközlési pótadó 2025 januárjától való megszüntetésével kívánja támogatni. A nyilatkozat alapján a Magyar Telekom vállalja, hogy további 1 millió háztartást lefedő gigabitképes sávszélességet biztosító vezetékes hálózatot építi ki 4 év alatt és ezzel 2027 év végére 4,5 millió magyar otthon, illetve vállalkozás számára teszi elérhetővé a vezetékes gigabitképes hálózati infrastruktúrát. Továbbá felgyorsítja az 5G lefedettség kiépítését, melynek eredményeként 2026-ra az országos 5G lakosságszám arányos kültéri lefedettséget közel 99%-ra növeli. A fenti vállalások teljesítése érdekében a Magyar Telekom mintegy 123 milliárd forintot invesztál vezetékes- és mobil hálózatfejlesztésbe a 2024-2027 közötti időszakban. 2023-ban folytatódott az optikai hálózat kiterjesztése, ami a vezetékes hálózaton belül a gigabit-képes hozzáférési pontok 80%-os lefedettségét eredményezte. Magyarországon bizonytalanság van az Európai Uniótól érkező további jövőbeli forrásokkal kapcsolatban, valamint a kormánynak a vártnál magasabb államháztartási hiány kezelésére irányuló intézkedései körül. Mindezek mellett az ipari termelés is csökken. Ezek hatással lehetnek a gazdaságra és a GDP növekedésére a jövőben. Az inflációs környezet és a forint ingadozása növekvő nyomást helyez a Társaság költségeire is, míg egy esetleges gazdasági visszaesés kedvezőtlen hatással lehet a Társaság teljesítményére. Mindazonáltal a Társaság továbbra is elkötelezett marad a stratégiai célkitűzései megvalósítása iránt. A menedzsment figyelemmel kíséri az eszközök megtérülését, amely során negyedévenként goodwill értékvesztés vizsgálatot végzett és nagyobb figyelmet fordított az ügyfelek fizetőképességének monitorozására, számításba véve a makrogazdasági mutatók tendenciáit. További részletekért lásd a 3.2 és 3.3 megjegyzéseket. Mindezek alapján, a menedzsment nem azonosított olyan eseményt, amelyek veszélyeztetnék a Társaság folyamatos működését, továbbá jelentős kedvezőtlen változás sem várható hosszú távon.
179 2.4 Klímavédelem A 2021-ben elindított új tízéves fenntarthatósági stratégia fő célkitűzése, hogy a Magyar Telekom Nyrt. a digitalizációt az emberek, a családok és a vállalkozások fejlődésének, valamint a környezet védelmének szolgálatába állítva az ország vezető fenntartható vállalata maradjon. A klímával kapcsolatos teljesítménymutatók (KPI) a Magyar Telekom vezérigazgató és vezérigazgató-helyettesek, illetve egyes felsővezetői kategóriák javadalmazási rendszerébe is beépítésre kerültek. A fenntarthatósági stratégia részeként a Társaság a technológiai modernizációra helyezi a hangsúlyt, mint pl. az optikai átállás és a 3G hálózat leállítása. Ezen fejlesztési terveket az éves hasznos élettartam felülvizsgálat tartalmazza, ezért jelentős értékvesztés elszámolás nem történt. Az eszköz helyreállítási kötelezettség (ARO) a működési tevékenység része, amely meghatározott hálózati fejlesztésekkel kapcsolatban merül fel és évente felülvizsgálatra kerül, valamint az esetleges további szabályozói előírások értékelése is megtörténik, lásd 13.2. A Magyar Telekom új klímastratégiája a fosszilis energiaforrások felhasználásának csökkentésére összpontosít, ami összhangban van az Európa Zöld Megállapodással. Emiatt a Társaság villamosenergia-felhasználását már 2016-tól 100%- ban megújuló energiából fedezi. 2022-ben az európai gazdasági környezet jelentősen megváltozott, melynek hatására kiemelt feladattá vált a hazai piacról származó megújuló energia beszerzése, ennek érdekében 2022-ben egy rövid távú energiavásárlási megállapodás (PPA) került megkötésre, amely 2023-tól részben kiváltja a korábban kizárólagos forrásnak számító megújuló tanúsítványok (GoO) vásárlását. A 3 éves PPA egy fix-áras szerződés egy magyar napelem parkkal évi körülbelül 13,2 GWh-nyi villamosenergia termelésre. A Magyar Telekom az IFRS 9 2.4. bekezdésében foglalt "saját felhasználásra" vonatkozó mentességet alkalmazza, és ezért a PPA-t és a származási garanciákat teljesítendő szerződésként számolja el. Mind a PPA szerinti megújulóenergia-vásárlás, mind a származási garanciák az egyéb működési költségek között kerülnek elszámolásra energiaköltségként. A Magyar Telekom 2018-ban tett kibocsátáscsökkentési vállalásai – a Science Based Target kezdeményezés (SBTi) hagyott jóvá –, amelyeket 2019-ben az IPCC 1,5 °C-os jelentésére reagálva ambiciózusabb célok váltottak fel, kerültek a Csoport stratégia fő fókuszába. Ezek a kötelezettségvállalások a Magyar Telekomra továbbra is érvényesek: ▪ 84%-kal csökkentjük Scope 1-2 kibocsátásainkat 2015-höz képest; ▪ 30%-kal csökkentjük Scope 3 kibocsátásunkat 2017-hez képest. A Társaság piacvezető képességét csak akkor tudja fenntartani, ha azonnal tud reagálni a külső piaci, geopolitikai és környezeti változásokra. A külső tényezők (tüzelőanyag árak és a fosszilis energiaforrások rendelkezésre állása) és a belső átalakulási folyamatok, valamint a kibocsátó források részletes feltérképezése (szükségáramforrások és F-gázokból eredő kibocsátások) miatt a magyar tagvállalatok scope 1-2 stratégiája újra fel lett építve, az SBT vállalással harmonizált bázis évvel. Az új stratégia megvalósításához részletes megvalósíthatósági tanulmányok készítése kezdődött meg. Piaci alapon összesen 80%-os csökkentés látszik megvalósíthatónak 2030-ig a kibővített forrásokkal a Magyar Telekom és a Telekom Rendszerintegrációs Zrt. esetében összességében. Kockázatok A Társaság ki van téve a jövőbeni energiaár bizonytalanság kockázatának. A piacon a zöld energia iránti növekvő kereslet a jelenlegi makrogazdasági helyzettel együtt az energia árak és a megújuló energiatanúsítvány árainak növekedését eredményezheti. A Társaság változatlanul elkötelezett a környezetvédelmi stratégia mellett és folytatja a munkáját, új lehetőségek keresésével, mint pl. hosszú távú energiavásárlási megállapodások (PPA) megkötése. Az Üzletmenet-folytonossági Irányítási Rendszer (BCM) keretén belül a Társaság kritikus klíma kockázatokat (árvíz, hőségriadó) azonosított, melyekre intézkedési tervet alakított ki. Minden felmerülő eset kivizsgálásra és elemzésre került, de a hálózati károk mértéke nem érte el a jelentős szintet. Ez az elemzés segíthet a Magyar Telekom számára, hogy az infrastruktúra modernizálásával alkalmazkodóképesebbé váljon. A kibocsátáscsökkentési célok elérése érdekében, beleértve az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) 1,5 °C-os célját, a szabályzók a jövőben szigorúbb kibocsátáscsökkentési célokat határozhatnak meg, amelyek a Társaság számára magasabb ráfordítást eredményezhet. A Magyar Telekom előremutató klímastratégiájával és a már elért eredményeivel előnyt élvez – még a szigorúbb szabályozásokkal együtt is – a hazai versenytársaival szemben. Az elemzések alapján a Magyar Telekom nem számol jelentős hatással sem az üzleti modelljére, sem működési eredményének vagy pénzügyi helyzetének bemutatására vonatkozóan. További információkért lásd a Magyar Telekom Fenntarthatósági jelentését https://www.telekom.hu/rolunk/fenntarthatosag/fenntarthatosagi-jelentesek
180 3 KRITIKUS SZÁMVITELI BECSLÉSEK ÉS MEGÍTÉLÉSEK A becslések és megítélések a múltbeli tapasztalatok és egyéb tényezők, így a mindenkori körülmények között észszerűnek gondolt jövőbeli eseményekkel kapcsolatos várakozások alapján folyamatosan értékelésre kerülnek. A Társaság a jövőre vonatkozóan becslésekkel és feltételezésekkel él. A számviteli becslések eredményeképpen kapott értékek természetesen csak nagyon ritkán egyeznek meg a tényleges eredményekkel. A legkritikusabb becslések és feltételezések, amelyeknél jelentős kockázat áll fenn az eszközök és kötelezettségek könyv szerinti értékének jelentős módosítására, a következők. 3.1 Eszközök hasznos élettartama Az eszközök hasznos élettartamának meghatározása a hasonló eszközökkel kapcsolatos múltbeli tapasztalatokra és a várható technológiai fejlődésre, valamint a tágabb gazdasági és iparági tényezőkben bekövetkező változásokra épül. A becsült hasznos élettartamok helyessége évente, illetve akkor, ha a becslés alapjául szolgáló feltételezésekben jelentős változások következnek be, felülvizsgálatra kerül. Az eszközök hasznos élettartamának meghatározását azért tartja a vezetés kritikus számviteli becslésnek, mert egy innovatív iparág technológiai fejlődésével kapcsolatosan tartalmaz feltételezéseket, valamint jelentős mértékben függ a Társaság tervezett beruházásaitól. Továbbá, mivel az eszközök között a hosszú élettartamú eszközök nagy súllyal szerepelnek, a feltételezések bármilyen megváltozása meghatározó lehet a pénzügyi helyzet és a tevékenység eredménye szempontjából. A 2023 során elvégzett hasznosélettartam-módosításokat a 9.3 és 10.3 megjegyzés tartalmazza. A Társaság folyamatosan számos új szolgáltatást, illetve platformot vezet be. Ennek keretében a Magyar Telekom a vezetékes (optikai) és mobilhálózatának fejlesztésére helyezi a hangsúlyt, a mobiladat-, szélessávú internet és TV- szolgáltatások iránti fennálló erős kereslet kiszolgálása érdekében. Folytatódott az 5G technológia fejlesztése, a hálózat modernizációs program (vezetékes és mobil) és az ügyfeleknél elhelyezett készülékek (CPE) beruházása. Új szolgáltatás vagy technológia bevezetésekor a Társaság megvizsgálja a már meglévő platformok hasznos élettartamát, ugyanakkor az új szolgáltatásokat túlnyomó többségében úgy tervezik, hogy „együtt éljenek” a már meglévő platformokkal, így nem feltétlenül szükséges az új technológiára történő átállás. Következésképpen a már meglévő platformok hasznos élettartamát rendszerint nem szükséges lerövidíteni. 3.2 A goodwill és a befektetések értékvesztésének vizsgálata 3.2.1 Goodwill A Társaság nem számol el értékcsökkenést a goodwillre, de évente, az év utolsó negyedévében értékvesztés vizsgálatot végez, valamint a többi negyedévben gyorstesztet hajt végre. A 2023. évi pénzügyi jelentés elkészítése során a menedzsment aktualizálta a goodwill értékvesztés vizsgálatát, amely során frissített külső és belső információkat mérlegelt, beleértve a könyv szerinti értéket, a devizaárfolyamokat és a súlyozott átlagos tőkeköltséget és a makroökonómiai tendenciák várható hatását. 2022-höz hasonlóan, 2023-ban értékvesztés elszámolására nem volt szükség. A Magyar Telekom Csoport („Csoport”) szintjén a Társaság az MT-Magyarország szegmensben kimutatott eszközök, kötelezettségek jelentős részét teszi ki, emellett az MT-Magyarország szegmens által termelt eredmény jelentős hányadához járult hozzá. A Társaságban kimutatott goodwill az MT-Magyarország szegmens vizsgálatakor, mint ezen szegmens meghatározó része került tesztelésre. Mivel a Társaság egésze az MT-Magyarország szegmens le nem választható része, emiatt a továbbiakban a Magyar Telekom Csoport MT-Magyarország szegmensére vonatkozó értékvesztés teszt került bemutatásra. További információk a működési szegmensekről a 33. megjegyzésben. A működési szegmensek megtérülő értékét a 10 évre előre jelzett, maradványértéket is tartalmazó diszkontált cash-flow értéke alapján kiszámított elidegenítési költségekkel csökkentett valós érték (FVLCD) alapján határozzuk meg, mivel a távközlési szektor befektetéseinek megtérülési ideje hosszabb időszakot ölel fel. Az értékvesztés vizsgálat a menedzsment piaci szereplőkkel, illetve iparági eseményekkel kapcsolatos legjobb becslésein és várakozásain alapul. Ez az eljárás jelentős részben becslésen alapul, és magában rejti annak kockázatát, hogy jelentős eltérések adódhatnak a valós érték összegében, amennyiben a számításokban alkalmazott feltételezések helytelennek bizonyulnak. A kalkulációkban a Magyar Telekom eltérő súlyozott átlagos tőkeköltséget (WACC) és folyamatos növekedési rátát (PGR) használ attól függően, hogy a működési szegmens melyik országban, milyen sajátosságokkal rendelkező piacon működik.
181 A valósérték-kalkulációknál, az értékvesztés-vizsgálat végzésekor bizonyos központi funkciók átterhelésre nem kerülő költségét is figyelembe vesszük. E központi funkciók költségét a működési szegmensekhez az általuk a Csoport összbevételén belül képviselt arányban rendeljük hozzá. Az MT-Magyarország szegmensre allokált goodwill könyv szerinti értékének részletei a 10.4 megjegyzésben találhatók. 2023-ban és 2022-ben az alábbi WACC és PGR százalékok kerültek alkalmazásra a valósérték kalkulációhoz a goodwillre vonatkozó értékvesztés vizsgálat során. 2022. 2023. MT-Magyarország WACC ..................................................................................................... 11,20% 8,46% PGR ......................................................................................................... 1,0% 1,0% Érzékenységi vizsgálat Az érzékenységi vizsgálat során a menedzsment megvizsgálta, hogy az értékvesztés kalkuláció fő paramétereinek reálisan várható változása goodwill értévesztés elszámolását vonja-e maga után valamely szegmensen. A paramételek reálisan várható változásának mértéke előre tekintő információk alapján került meghatározásra, ilyenek például az inflációra és az alapkamatra vonatkozó előrejelzések. Az alábbi fő paraméterek kerültek vizsgálatra: WACC, PGR, szabad cash-flow és CAPEX, mindegyik külön-külön. Az szegmensek elidegenítési költségekkel csökkentett valós értékére a WACC változásának van a legnagyobb hatása. A WACC az alábbi paraméterekkel kerül meghatározásra: ▪ a tőkepiaci árfolyamok modellje (CAPM) alkalmazva ▪ a hasonló iparágban tevékenykedők átlagos bétáját, ▪ az államkötvények 10 éves zéró-kupon hozama, ▪ az adósságráta, amely összhangban van a hasonló, tőzsdén jegyzett távközlési vállalatok szokásos mértékű eladósodottságával. A WACC rátát alapvetően az államkötvények 10 éves zéró-kupon hozama határozza meg. A 10 éves zéró-kupon hozam várható változását nehéz megbecsülni. Az elmúlt évvel ellentétben ez a ráta 2023-ban 2,75 százalékpontos csökkenést mutatott az MT-Magyarország szegmensben (2022: 3,26 százalékpontos növekedés) a közelmúltbeli gazdasági környezet miatt, amely a 2.3 megjegyzésben kerül kifejtésre. A WACC paraméterek várható mozgásának megbecslése nagymértékben megítélés kérdése, de az 1-2% százalékpontos pozitív vagy negatív elmozdulás mellett értékvesztés elszámolása nem várható. Az alkalmazott PGR-ek összhangban vannak a szegmensek hosszú távú átlagos növekedési ütemével. A PGR jelentős változása előreláthatólag nem várható, ezért ezen paraméteren érzékenységi vizsgálat nem történt. A jövőbeli cash flow-k ingadozásának előrejelzése kihívást jelent a jelenlegi makrogazdasági környezetben, ami fizetőképességi problémákat okozhat lakossági és üzleti ügyfeleknél. A szabad cash flow 5%-os ingadozása képezte vizsgálat tárgyát és ennek eredményeképpen értékvesztés elszámolására nem került sor. A CAPEX költségvetést a Társaság határozza meg és szorosan figyelemmel kíséri, a jövőbeni CAPEX ráfordítások növekedhetnek, ezért az érzékenységi teszt során 5%-os elmozdulás került alkalmazásra, ami nem eredményezett goodwill értékvesztés elszámolást egyik szegmenst érintően sem. Összességében, a menedzsment úgy véli, hogy a CGU-k megtérülő értékének alapjául szolgáló, fent tesztelt fő feltételezésekben bekövetkezett bármilyen észszerűen lehetséges változás nem eredményezné azt, hogy az összesített könyv szerinti érték meghaladja a kapcsolódó CGU-k összesített megtérülő értékét.
182 3.2.2 Befektetések A Társaság leányvállalataiban, társult vállalataiban és közös vezetésű vállalkozásaiban lévő részesedéseit értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékeli. Egy részesedés bekerülési értéke a megszerzéséért adott ellenérték valós értéke, beleértve a függő vételárat, illetve az akvizíció során felmerült tranzakciós költségeket is. A Társaság külső és belső információforrások felhasználásával vizsgálja, hogy az adott befektetés értékvesztett lehet-e vagy sem. A Magyar Telekom az IAS 36 standard követelményeit az alábbi módon hajtotta végre: Amennyiben a részesedés könyv szerinti értéke meghaladja a 20 milliárd forintot, akkor a megtérülő érték vizsgálata minden esetben (függetlenül attól, hogy van-e értékvesztésre utaló jel) megtörténik, amely érték megállapításához DCF modellt használ a Társaság. Amennyiben egy részesedés könyv szerinti értéke nem haladja meg a 20 milliárd forintot, akkor a Társaság megvizsgálja, hogy volt-e olyan változás ezen befektetéssel kapcsolatban, amely a megtérülő értékre vonatkozó becslés alapján értékvesztés értékelés elkészítését indokolja (további információk a 11-es megjegyzésben). A megtérülő értéket 2023-ban a Telekom Rendszerintegráció Zrt.-nél (TRI Zrt.), a Cecoin Kft.-nél, a Stonebridge A.D.-nél, a KalászNet Kábel TV Kft.-nél és a Telekom New Media Zrt.-nél vizsgálta a Társaság. Ezen befektetésekről részletesebb leírás a 11-es megjegyzésben található. A vizsgált leányvállalatok eredményét és saját tőkéjét az alábbi tábla tartalmazza. A Telekom Rendszerintegráció Zrt., a KalászNet Kábel TV Kft., Telekom New Media Zrt. és a Cecoin Kft. értékei a magyar számviteli törvény szerint, míg a Stonebridge A.D. számai IFRS szerint kerülnek bemutatásra. 2022.12.31. 2023.12.31. Adózott eredmény (nem auditált) Saját tőke (nem auditált) Adózott eredmény (nem auditált) Saját tőke (nem auditált) Telekom Rendszerintegráció Zrt. ................................. 3 044 36 966 6 196 34 837 Stonebridge A.D. ............................................................. 5 881 3 202 5 942 3 259 KalászNet Kábel TV Kft. ................................................. 886 6 457 809 7 943 Telekom New Media Zrt................................................. 39 722 58 727 Cecoin Kft.* ..................................................................... -46 3 783 355 - *A Cecoin Kft.-t a Társaság 2022 augusztusában vásárolta meg. A Telekom Rendszerintegráció Zrt. és a Stonebridge A.D. esetében a megtérülő érték a DCF modell használatával került kiszámításra. A Magyar Telekom a DCF modellben súlyozott átlagos tőkeköltséget (WACC) és folyamatos növekedési rátát (PGR) használ. A WACC a tőkepiaci árfolyamok modellje (CAPM) segítségével, az alábbi paraméterekkel határozzuk meg: a hasonló iparágban tevékenykedők átlagos bétája, tízéves zéró-kupon hozam és adósságráta. Ez az adósságráta összhangban van a hasonló, tőzsdén jegyzett távközlési vállalatok szokásos mértékű eladósodottságával, míg a PGR összhangban van az adott távközlési szektor átlagos hosszú távú növekedési rátájával. A Stonebridge A.D. a Makedonski Telekom A.D. tőkéjének 51%-os tulajdonosa és fő tevékenysége ezen tőke kezelése. Ennek megfelelően a Magyar Telekom a Makedonski Telekom A.D. DCF modelljét használja a Stonebridge A.D. megtérülő értékének becsléséhez. Ezen befektetések elidegenítési költségekkel csökkentett valós értéke (FVLCD) meghaladja azok könyv szerinti értékét, ezért sem 2023-ban, sem 2022-ben nem volt szükség ezen befektetésekre értékvesztést elszámolni. A befektetések könyv szerinti értékének részletezését lásd a 11. megjegyzésben.
183 Az alábbi táblázat tartalmazza ezen befektetések valós érték kalkulációjához használt súlyozott átlagos tőkeköltséget 2022-ben és 2023-ban: WACC 2022. 2023. Telekom Rendszerintegráció Zrt....................................................... 15,06% 12,25% Stonebridge A.D. ................................................................................. 8,90% 8,61% KalászNet Kábel TV Kft. ..................................................................... 8,73% 8,73% Telekom New Media Zrt. .................................................................... 11,90% 11,90% 2022-ben a Cecoin Kft. végelszámolásáról döntött a Társaság, miután a Cecoin Kft. tulajdonában lévő egyetlen eszközt, az optikai hálózatot megvásárolta a lányvállalattól, valamint a Cecoin Kft. maradék tőkéjének osztalékként kifizethető részét jóváhagyták és rendezték. Az önkéntes végelszámolást 2023 szeptemberében jegyezte be a Cégbíróság. A Társaság, mint a Cecoin Kft. 100%-os tulajdonosa a vagyonfelosztási javaslat szerint jogosult a felosztható vagyonra. A Cecoin Kft. kétféleképpen teljesítette a kifizetést. Egyrészt a Társasággal szemben fennálló hitelkövetelés (4 138 millió forint) kompenzációjával, másrészt a fennmaradó összegnek (100 millió forint) a bankszámlájáról való átutalásával. Mivel a befolyt összeg meghaladta a befektetés könyv szerinti értékét, 415 millió forint értékvesztés visszaírására került sor (további információk a 26-os megjegyzésben). 3.3 Követelések becsült értékvesztése A követelések értékvesztése a vevők fizetésképtelenségéből adódó becsült veszteség mértéke alapján kerül elszámolásra. A legnagyobb ügyfelek és más telekommunikációs szolgáltatók esetében az értékvesztés egyedileg kerül meghatározásra. Egyéb ügyfelek esetében portfólió alapján (besorolását a 4.1.2 megjegyzés tartalmazza) kerül az értékvesztés megbecsülésre: a követelések korosítása, a korábbi leírások tapasztalata, az ügyfelek fizetőképessége, a fizetési feltételekben bekövetkezett és várható változások és egyéb előre tekintő információk alapján (pl. munkanélküliségi ráta, hitelválság, infláció, hazai és nemzetközi statisztikák, makrogazdasági környezet, az MNB kiadványai). Ezen felül az üzleti tevékenység jellege is (lakossági, üzleti, vezetékes, mobil-, internet-, kábeltévé stb.) figyelembevételre kerül, valamint a különböző piaci környezetek is, melyekben a Társaság vállalatai működnek. Az értékvesztés számítás fenti tényezői évente felülvizsgálatra, és szükség szerint a számításokban módosításra kerülnek. A múltbeli nemteljesítési ráták, az előre jelzett gazdasági feltételek és a várható értékvesztés közötti összefüggés értékelése kritikus becslésnek minősül. Az éves újraértékelés alapján készült legjobb becslés szerint a menedzsment megállapította, hogy a követelések korábban használt leírási kulcsainak módosítására nincs szükség. A menedzsment továbbá újraértékelte a nem esedékes részletfizetéses vevőkövetelésekre vonatkozó leírási kulcsok módosítását múltbeli adatok és előre tekintő információk alapján. Ezzel összefüggésben a menedzsment értékelte a nemzetközi környezet növekvő bizonytalanságainak (pl. az elhúzódó orosz-ukrán háború) magyar gazdaságra gyakorolt hatásait, a korábban bevezetett kamatstop megszűnését, a magyar energiafüggőség bizonytalanságait, a csökkenő, de még mindig magas inflációt, amelyek negatív hatással lehetnek a háztartások fizetőképességére és a részletvevők monetizálására. A menedzsment arra következtetésre jutott, hogy 3,5 milliárd forint további értékvesztés elszámolására volt szükség az adósok ezen alcsoportjára vonatkozóan. Az éves felülvizsgálat azt is feltárta, hogy más követelésekre vonatkozóan nem volt lényeges hatás. Érzékenységi elemzés is készült, amely megmutatja, hogy 2023. december 31-én mekkora értékvesztést számoltunk volna el a nem esedékes részletfizetéses vevőkövetelésekre, amennyiben a becsült nemfizetési arány változik. Ennek alapján az alkalmazott becsült nemfizetési ráta 1%-os és 2%-os javulása (-) és romlása (+) ezen vevőkövetelések (rövid és hosszú) számított értékvesztésének 0,9 milliárd forintos, illetve 1,9 milliárd forintos növekedését vagy csökkenését idézné elő. Az ügyfelek pénzügyi helyzetének romlása esetén a fennálló követelések tényleges leírása a vártnál nagyobb lehet és meghaladhatja az eddig elszámolt értékvesztés mértékét. A vezetőség a jövőben kiemelt figyelmet fordít az ügyfelek fizetőképességének folyamatos nyomon követésére és szükség esetén további korrekciós intézkedéseket tesz. További információkat lásd a 4.1.1, 4.2.2.2 és 5.1.2 megjegyzésekben.
184 3.4 Vevői szerződések A Társaság alkalmazza az egyedi vevőszerződések helyett a hasonló jellemzőkkel rendelkező szerződések portfóliójára vonatkozó iránymutatást. A portfólióképzésnél figyelembe vett jellemzők főként a vevő üzleti szegmense, a szerződés üzleti modellje és az, hogy a szerződés hűségidős vagy anélküli. Szerződéses eszközökként kerülnek elszámolásra a ki nem számlázott összegek, melyek jellemzően hosszú lejáratú szerződéseken alapuló értékesítésekből származnak, amikor az elismert bevétel meghaladja a vevőnek kiszámlázott összeget. Ez egy ideiglenes különbség, így a hűségidő végére egyezik az elszámolt és a kiszámlázott bevétel. A szerződéses eszközök összege a releváns szerződések csoportjának becsült felmondási aránya, az átlagos szerződés- felbontási arányok (az első 14 napon belül), a várható késedelmi pótlék bevételek és az effektív kamatláb figyelembevételével kerül meghatározásra. A szerződéses eszközök havi szinten kerülnek kivezetésre, az ügyfelek részére kiszámlázott bevétellel párhozamosan, a szerződések releváns csoportjának minimális hűségideje alatt. Továbbá a Társaság eszközt jelenít meg azon költségek esetében, melyek vevői szerződéskötésekkel kapcsolatosan merültek fel és a szerződés megkötése nélkül nem merülnének fel, a szerződés teljesítésével kapcsolatban felmerült költségekkel együtt. Ezek aktiválása attól függ, hogy várhatóan a költségek megtérülnek-e a szerződésből származó jövőbeni bevételeken keresztül. A vevői szerződések megkötésével kapcsolatos költségek jellemzően értékesítési jutalékokat tartalmaznak mind direkt, mind indirekt elosztási csatornán (értékesítési és marketing költségek, ajánlattétel költségei, értékesítési jutalékok és jogi költségek). A szerződéskötés járulékos költségeinek aktiválása nem csupán új ügyféllel történő szerződéskötésre, hanem szerződésmegújításokra is kiterjed. A vevői szerződések megkötésének költségei a vezetékes és mobil szolgáltatásokkal kapcsolatban merülnek fel, melyeket portfólió megközelítés alapján amortizálunk azon időtartam alatt, amikor a kapcsolódó áruk és szolgáltatások a vevőnek átadásra kerülnek, ami ▪ hűségidő nélküli szerződések esetében a múltbeli ügyfélmegtartási adatok alapján történik (pl. feltöltőkártyás és havidíjas szolgáltatások, szélessávú internet, informatikai szolgáltatások átlagos felhasználási ideje), ▪ hűségidős szerződések esetében (12-24 havi hűségidővel) a kötelezettségvállalási időszakot tekintjük amortizációs időszaknak (pl. havidíjas szolgáltatások, szélessávú internet, informatikai szolgáltatások, valamint több szolgáltatási elemet tartalmazó csomagok). A Társaság úgy döntött, hogy nem alkalmazza azt a gyakorlati megoldást, hogy a szerződéskötés járulékos költségeit, melyek legfeljebb egy év alatt amortizálódnak, azonnal költségként számolja el. A vevői szerződés teljesítésével kapcsolatos költségek lehetnek telepítési alvállalkozói költségek, amelyek nem különállóak a szerződés más szolgáltatásaitól; például kábelezési tevékenységek, kábelek és tartozékok internet és TV szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódóan. A Társaság úgy döntött, hogy alkalmazza az IFRS 15.95 paragrafust és eszközként aktiválja ezeket a költségeket, mint a szerződés teljesítésének költségeit, amelyet közvetlen költségként amortizál a vevői szerződés hasznos élettartama alatt. A szerződéses eszközök, szerződéses kötelezettségek és szerződéses költségek összegét lásd a 12.2 és 18.4 megjegyzésekben. 3.5 Lízingek – járulékos kamatláb megállapítása és a hosszabbítási és felmondási opciók vizsgálata A lízingbevevőnek a kezdőnapon a lízingkötelezettséget az addig a napig ki nem fizetett lízingdíjak jelenértékeként kell értékelnie. A lízingdíjakat az implicit lízingkamatlábbal kell diszkontálni, amennyiben az könnyen meghatározható. Ha ez a kamatláb nehezen meghatározható, a lízingbevevőnek a járulékos lízingbevevői kamatlábat kell használnia. A járulékos kamatláb tükrözi az adott országra vonatkozó főbb lízingkockázatokat, és minden évben, maximum 30 éves lejáratig biztosított. A kamatláb változtatása csak akkor alkalmazható, ha a szerződés a kezdeti megjelenítést követően módosul, vagy újraértékelés válik szükségessé, amely a kamatláb változtatását eredményezi. A Magyar Telekom Nyrt. jellemzően a járulékos lízingbevevői kamatlábat használja.
185 A Magyar Telekom Nyrt. sosem használ negatív kamatlábat. Bármilyen negatív kamatláb nulla összegben kerül meghatározásra. A Társaság számos bérleti szerződéssel rendelkezik, amelyek tartalmaznak hosszabbítási és megszüntetési opciót. Ezen, a vezetőség által kialkudott opciók célja, hogy rugalmasságot biztosítsanak a lízingelt eszközportfólió kezelésében és a Társaság üzleti igényeihez igazodjanak. A vezetés jelentősen mérlegeli azt a döntést, hogy ezek a kiterjesztési és megszüntetési lehetőségek észszerűen gyakorlásra kerüljenek-e vagy sem. A meghosszabbítási opciók (vagy a felmondási opciók utáni időszakok) csak akkor szerepelnek a lízing futamidejében, ha a Társaság észszerűen biztos abban, hogy él a lízing meghosszabbítására vonatkozó opcióval, vagy nem él a lízing felmondási jogával. Az „észszerűen bizonyos” gyakorlat küszöbe alacsonyabb, mint a „gyakorlatilag biztos”, és magasabb, mint a „valószínűbb, mint nem”. További információk a 17.2.2 megjegyzésben találhatók. 4 PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK A pénzügyi instrumentum olyan szerződéses megállapodás, amelynek eredményeként az egyik félnél pénzügyi eszköz, a másik félnél pénzügyi kötelezettség vagy tőkeinstrumentum keletkezik. A Társaság pénzügyi eszközei magukban foglalják: ▪ a pénzeszközöket, ▪ a másik fél tőkeinstrumentumait, ▪ szerződésen alapuló jogot ▪ pénzeszköz (vevő követelések) vagy egyéb eszköz átvételére egy másik féltől; vagy ▪ egy másik fél pénzügyi eszközeinek vagy kötelezettségeinek vélhetően kedvező feltételek melletti cseréjét (származékos pénzügyi eszközök), vagy ▪ olyan szerződést, amely a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumában kerül vagy kerülhet teljesítésre, és amely ▪ olyan nem származékos termék, amely alapján a gazdálkodó egység köteles, vagy kötelezhető a saját tőkeinstrumentumai változó darabszámának átvételére; vagy ▪ olyan származékos termék, amely nem valamely fix összegű pénzeszköznek vagy egyéb pénzügyi eszköznek a gazdálkodó egység fix számú saját tőkeinstrumentumára való cseréje által kerül, vagy kerülhet teljesítésre. E meghatározás céljára a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiba nem tartoznak bele azon instrumentumok, amelyek önmagukban szerződést jelentenek a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumai jövőbeni átvételére vagy átadására. A Társaság pénzügyi kötelezettségei az alábbiakból származnak: ▪ szerződéses kötelezettségek: ▪ készpénz vagy más pénzügyi eszköz másik fél részére történő átadása (nem származékos instrumentum), vagy ▪ egy másik fél pénzügyi eszközeinek vagy kötelezettségeinek vélhetően kedvezőtlen feltételek melletti cseréje (származékos instrumentum), vagy ▪ olyan szerződés, amely a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumában kerül vagy kerülhet teljesítésre, és amely ▪ olyan nem származékos termék, amely alapján a gazdálkodó egység köteles, vagy kötelezhető a saját tőkeinstrumentumai változó darabszámának átadására; vagy ▪ olyan származékos termék, amely nem valamely fix összegű pénzeszköznek vagy egyéb pénzügyi eszköznek a gazdálkodó egység fix számú saját tőkeinstrumentumára való cseréje által kerül, vagy kerülhet teljesítésre. E meghatározás céljára a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiba nem tartoznak bele azon instrumentumok, amelyek önmagukban szerződést jelentenek a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumai jövőbeni átvételére vagy átadására. Az IFRS 9 hatóköre kiterjed azokra a szerződésekre is, amelyek a nem pénzügyi tételek vételére vagy eladására vonatkoznak, ha azokat pénzeszközben vagy más pénzügyi instrumentumokkal nettó módon is teljesíteni lehet (nettó rendezés), kivéve az olyan szerződéseket, amelyeket valamely nem pénzügyi tételnek a Társaság várható vételi, eladási, vagy felhasználási igényeinek megfelelő átvételének vagy átadásának a céljára hoztak létre és tartanak (azaz saját felhasználási célú szerződések). A saját felhasználási célú szerződésekre egyéb standardok pl.: IAS 2 vagy IAS 37 előírásai alkalmazandók. Azok a szerződések, amelyeket eredetileg a Társaság a várható vételi, eladási vagy felhasználási igényei szerint kötött, és amelyek a szerződés időtartama alatt nem teljesítik a saját felhasználás követelményeit, ettől az időponttól szintén az IFRS 9 hatálya alá tartoznak. A Társaság esetében releváns alkalmazási területek a villamosenergia fizikai vásárlására és a megújuló energiatanúsítványaira vonatkozó szerződések. A vásárolt villamosenergia- vagy megújuló energiatanúsítványok
186 értékesítése és a hasonló gazdasági tartalmú ügyletek (pl. fixált pozíciók lezárása) általában azt eredményezik, hogy a szóban forgó szerződések származékos termékeknek minősülnek és az eredménnyel szemben valós értéken számolandók el. Ez olyan esetekre is vonatkozik, amelyek szokatlan szerződéses feltételeket tartalmaznak, amelyek származékos termékek leválasztásához vezethetnek (pl. beágyazott derivatívák), mint például komplex árképletek vagy mennyiségi opciók a szerződő partner javára. 4.1 Pénzügyi eszközök – számviteli politikák A Társaság a pénzügyi eszközeit ▪ a gazdálkodó egység által a pénzügyi eszközök kezelésére alkalmazott üzleti modell; valamint ▪ a pénzügyi eszköz szerződésből eredő cash-flow-jellemzői alapján a következő kategóriákba sorolja: ▪ amortizált bekerülési értéken értékelt, ha ▪ a pénzügyi eszközt olyan üzleti modell alapján tartjuk, amelynek célja pénzügyi eszközök szerződéses cash- flow-k beszedése érdekében történő tartása; valamint ▪ a pénzügyi eszköz szerződéses feltételei meghatározott időpontokban olyan cash-flow-kat eredményeznek, amelyek kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései (SPPI); ▪ egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt, ha ▪ a pénzügyi eszközt olyan üzleti modell alapján tartjuk, amely szerződéses cash-flow-k beszedésével vagy a pénzügyi eszközök eladásával éri el célját; valamint ▪ a pénzügyi eszköz szerződéses feltételei meghatározott időpontokban olyan cash-flow-kat eredményeznek, amelyek kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései; ▪ eredménnyel szemben valós értéken értékelt, ha a pénzügyi eszköz nem sorolható az előző két kategóriába. Az IFRS 9 4.1.4 bekezdése lehetőséget biztosít bizonyos tőkeinstrumentumokba történő befektetések valós értéken történő értékelésére az egyéb átfogó jövedelemmel szemben (OCI opció). Az érték változásai azonnal és teljes egészében az egyéb átfogó jövedelemmel szemben kerülnek elszámolásra. A fenti besorolásnál ▪ a tőke a pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke, ▪ a kamat a pénz időértékének, egy meghatározott időszak alatt kint levő tőkeösszeggel kapcsolatos hitelkockázatnak, továbbá egyéb alapvető hitelezési kockázatoknak és költségeknek az ellenértékét, valamint a nyereségrátát tartalmazza. A pénzügyi eszközök megjelenítése (vásárlás) és kivezetése (eladás) a teljesítés napján történik, amikor a pénzügyi eszköz ténylegesen átruházásra kerül („teljesítés időpontja szerinti elszámolás”). Minden nem eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközt bekerüléskor tranzakciós költséggel növelt valós értéken jelenítünk meg. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valós értéken kerülnek megjelenítésre, míg a tranzakciós költségek az éves eredményben kerülnek elszámolásra. A pénzügyi eszközöket kivezetjük a könyvekből, ha az adott befektetésből származó cash-flow bevételre való jogosultságunk lejárt vagy átruházásra került. A pénzügyi eszközök akkor kerülnek átadásra, ha a pénzügyi eszközből származó cash-flow-kra vonatkozó szerződéses jogok átadásra kerülnek, vagy ha a pénzügyi eszköz cash-flow-inak átvételére jogosító szerződéses jogok megmaradtak, de szerződéses kötelem áll fenn a cash-flow-k egy vagy több kedvezményezett számára történő megfizetésére egy olyan megállapodás keretében, amely megfelel az IFRS 9 meghatározott feltételeinek. A kivezetéskor keletkező nyereség vagy veszteség összege az eredményben kerül elszámolásra, és (a) a kapott ellenérték és az egyéb átfogó jövedelemben megjelenített felhalmozott eredmény összege és (b) a kivezetett könyv szerinti érték különbségeként kerül meghatározásra, kivéve azokat a befektetéseket, amelyekre bekerüléskor a Társaság az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken történő értékelés lehetőséget alkalmazza, ez esetben a keletkező nyereség vagy veszteség az eredménytartalékban kerül elszámolásra. 4.1.1 Pénzügyi eszközök értékvesztése A Társaság az alkalmazott üzleti modell és a pénzügyi eszközök szerződésből eredő cash-flow-jellemzői alapján a pénzügyi eszközeit amortizált bekerülési értéken, egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken, vagy eredménnyel szemben valós értéken értékeli.
187 Az amortizált bekerülési értéken és az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökre értékvesztés elszámolása szükséges, kivéve az OCI opció alkalmazásakor. Az értékvesztés az eredménykimutatásban kerül elszámolásra, és a megfelelő, amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszköz könyv szerinti értékét csökkenti; egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök esetén az értékvesztés az egyéb átfogó jövedelembe kerül és nem csökkenti az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz könyv szerinti értékét. Értékvesztés elszámolása szükségessé válhat az IFRS 16 hatálya alá tartozó lízingkövetelésekre, az IFRS 15 hatálya alá tartozó szerződéses eszközökre, pénzügyi garancia szerződésekre és nem piaci kamattal kamatozó hitelekhez kapcsolódó elkötelezettségekre is. Ha a pénzügyi eszköz hitelkockázata a kezdeti megjelenítés óta jelentősen megnőtt, az értékvesztést az eszköz élettartama alatt várható hitelezési veszteség összegéig kell elszámolni. Az élettartam alatt várható hitelezési veszteség az a várható hitelezési veszteség, ami a pénzügyi instrumentum várható élettartama alatt bekövetkező összes lehetséges nemteljesítési esemény eredményeképpen történik. Ha a pénzügyi eszköz hitelkockázata a kezdeti megjelenítés óta nem nőtt jelentősen, az értékvesztést az eszköz 12 havi élettartama alatt várható hitelezési veszteség összegéig kell elszámolni. A 12 havi élettartam alatt várható hitelezési veszteség az a várható hitelezési veszteség, ami a pénzügyi instrumentum jelentési időponttól számított 12 hónap alatt várhatóan bekövetkező összes lehetséges nemteljesítési esemény eredményeképpen történik, súlyozva az adott időszak alatt bekövetkező nemteljesítés valószínűségével. A hitelkockázat változása alapján minden fordulónapon felül kell vizsgálni az értékvesztést, valamint értékelni kell, hogy az értékvesztést a múltbeli adatok és a várható makrogazdasági tendenciák (munkanélküliségi ráta, hitelválság, infláció, hazai és nemzetközi statisztikák, kormányzati intézkedések és MNB kiadványok) által vezérelt előre tekintő megfontolások alapján a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteséggel megegyező összegben, vagy a 12 havi élettartam alatt várható hitelezési veszteség összegéig kell-e elszámolni, a fenti feltételek alapján. A hitelkockázat megemelkedett szintjét az alábbiak jelezhetik: ▪ a szerződéses fizetések 30 napot meghaladóan késedelmesek, ▪ külső/belső minősítés változása, ▪ piaci feltételek fizetési kötelezettséget befolyásoló változása, ▪ a kölcsön felvevőjének pénzügyi nehézségei, melyek fizetőképességét jelentősen megváltoztatják, ▪ az üzleti, pénzügyi vagy gazdasági körülmények kedvezőtlen változása, pl. a kamatlábak vagy a munkanélküliségi ráta növekedése A nemteljesítés jellemzői, amelyek a behajthatatlan hitelkockázati besorolást támasztják alá: ▪ a pénzügyi eszköz több mint 90 napja késedelmes, ▪ a másik fél ismételten nem tesz eleget fizetési kötelezettségeinek és a szolgáltatása zárolásra került (a szerződés még nem került felmondásra), ▪ a másik fél kifizetetlen számlái meghaladják a számára előírt hitelezési limitet és ismételt felszólítás ellenére sem fizet ▪ a másik fél fizetésképtelenségi eljárásért folyamodik ▪ az értékelésnél a fenti mennyiségi szempontok mellett minőségi szempontokat is figyelembe kell venni, mint pl. a megállapodások nem teljesítése Az értékvesztés értékeléséhez és elszámolásához az egyszerűsített és az általános megközelítések alkalmazandók. ▪ Egyszerűsített megközelítés Minden, az egyszerűsített megközelítéssel értékelt pénzügyi instrumentum értékelésére az élettartami várható hitelezési veszteséggel kerül sor, amelyek múltbeli adatokon és a várható makrogazdasági változásokat figyelembe vevő előre tekintő megfontolásokon alapulnak. Így a fizetésképtelenség kivételével, sem a hitelkockázat jelentős növekedésének indikátorai, sem a nemteljesítési esetek nem befolyásolják az egyszerűsített megközelítést. Az egyszerűsített megközelítést a vevőkkel szembeni követelések, a szerződéses eszközök és a jelentős hitelkomponenst nem tartalmazó lízingkövetelések esetében alkalmazzuk. Az Társaság úgy döntött, hogy a jelentős hitelkomponenst tartalmazó követelésekre is alkalmazza az egyszerűsített megközelítést.
188 ▪ Általános megközelítés A várható hitelezési veszteség modell alapján a pénzügyi instrumentumok három “kosárba” kerülnek besorolásra. A három kosárba történő besorolás alapját a pénzügyi eszköz hitelezési kockázatában bekövetkező változások képezik. A relatív hitelezési kockázat modellje az emelkedett hitelezési kockázat értékelésére szolgál. A kezdeti megjelenítéshez képest bekövetkező hitelezési kockázat jelentős növekedése a pénzügyi instrumentumok kosarak közti átsorolásában jelenik meg. A várható hitelezési veszteség modell alapján az értékvesztés a három “kosár” esetében másképp kerül meghatározásra. Az egyes kosárba tartozó pénzügyi instrumentumok esetében az értékvesztés a 12 hónap alatt várható hitelezési veszteség alapján kerül meghatározásra. A kettes és hármas kosárba tartozó pénzügyi instrumentumok esetében az értékvesztés az élettartam alatt várható hitelezési veszteség alapján kerül meghatározásra. Az általános megközelítést a bankszámlák, a faktoring követelések, egyéb pénzügyi követelések és dolgozói kölcsönök esetében alkalmazzuk, mely eszközök az egyes kosárba kerülnek. A vevőkövetelések faktorálása jellemzően nem visszaforduló, azaz a vevőkövetelés kivezetésével és az egyéb követelések közötti faktoring követelés felvételével valósul meg. További részletek a 4.2.2.1 megjegyzésben. 4.1.2 Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök A következő tételek kerülnek ide besorolásra: ▪ pénzeszközök és pénzeszköz egyenértékesek; ▪ 3 hónapon túli bankbetétek; ▪ vevőkövetelések; ▪ egyéb követelések. Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök valós értéken kerülnek be a könyvekbe, a későbbiekben pedig az amortizált bekerülési értéken kerülnek értékelésre az effektív kamatláb módszer alkalmazásával; csak a hosszú lejáratú követelések esetén releváns, mivel az éven belüli pénzügyi eszközök esetében nem minősül jelentősnek. Pénzeszközök és pénzeszköz egyenértékesek A pénzeszközök közé tartozik a házipénztár, a bankban elhelyezett pénz és minden más olyan, nagymértékben likvid betét és értékpapír, amelynek eredeti lejárata nem haladja meg a három hónapot, de nem tartozik ide a folyószámlahitel. Vevőkövetelések A hasonló hitelkockázati jellemzőkkel rendelkező vevőkövetelések kerülnek azonos csoportba besorolásra és kollektíven kerülnek értékvesztés tesztelésre. A vevőkövetelések az üzleti szegmensek (lakossági, üzleti, nagykereskedelmi és egyéb kategória) által nyújtott szolgáltatás típusa (telekommunikációs, RI/IT szolgáltatások), a részletvevők, valamint a költségvetési intézmények (beleértve az önkormányzatokat) csoportosítás alapján kerülnek besorolásra. A tárgyévi értékvesztés és a korábban leírt összeg utólagos beszedése az eredménykimutatás Közvetlen költségek során belül az Értékvesztés miatti veszteségek és nyereségek - pénzügyi és szerződéses eszközök között kerül elszámolásra.
189 4.1.3 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt (FVOCI) pénzügyi eszközök Az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök értékelési kategóriában a következő tételek szerepelnek: ▪ jegyzett és nem jegyzett tőkeinstrumentumok, melyekre az OCI opció alkalmazásra kerül; ▪ adósság instrumentumok, melyek a pénzügyi eszközt olyan üzleti modell alapján tartják, amely kizárólag tőke- és kamatfizetéseket tartalmazó szerződéses cash-flow-k beszedésével vagy a pénzügyi eszközök eladásával érik el céljukat. Tőkeinstrumentumok valós értéken történő értékelése az egyéb átfogó jövedelemmel szemben (OCI opció) Az OCI opciót csak teljes egészében és csak kezdeti megjelenítéskor lehet a kérdéses tőkeinstrumentumra alkalmazni. Az OCI opció alkalmazásakor az értékelés nem érinti az eredményt. Ugyanakkor az osztalék elszámolására az eredményben kerül sor. Az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket kezdeti megjelenítéskor és a bekerülést követően is valós értéken értékeljük. Az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valós értékének változása a saját tőkében a FVOCI pénzügyi eszközök átértékelési tartaléka adózás után soron kerül elszámolásra. Amikor egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként nyilvántartott értékpapírokat értékesítünk, a saját tőkében korábban elismert halmozott valós érték különbözete közvetlenül az eredménytartalékba kerül elszámolásra. Adósság instrumentumok valós értéken történő értékelése az egyéb átfogó jövedelemmel szemben Az SPPI teszt alapján a Társaság nem azonosított olyan adósság instrumentumot, amelyet valós értéken értékel az egyéb átfogó jövedelemmel szemben. 4.1.4 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt (FVTPL) pénzügyi eszközök Azon pénzügyi instrumentumokat, melyek nem elégítik ki azokat a feltételeket, hogy kezdetben amortizált bekerülési értéken vagy az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken kerüljenek besorolásra, az eredménnyel szemben valós értéken kell értékelni. Az „eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” értékelési kategória a következő pénzügyi eszközöket foglalja magában: ▪ Adósságinstrumentumok, amelyek a kezdeti megjelenítéskor megjelölésre kerültek nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként, az ún. valós érték opció alapján. ▪ Tőkeinstrumentumok, amelyeket alapvetően azonnali vagy közeljövőben történő tovább értékesítés céljára szereztek meg, és így „kereskedési céllal tartottnak” minősülnek és tőkeinstrumentumok, amelyek nem minősülnek „kereskedési céllal tartottnak”, és az egyéb átfogó jövedelemként történő bemutatás sem került alkalmazásra. ▪ A származékos pénzügyi eszközöket. ▪ Hitelinstrumentumok, amelyek nem teljesítik az amortizált bekerülési érték és az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kategóriáinak feltételeit. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a bekerülést követően is valós értéken tartjuk nyilván. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valós értékének változásából adódó nyereség vagy veszteség azok felmerülésének évében az eredménykimutatásban kerül elszámolásra. 4.2 Pénzügyi eszközök a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban 4.2.1 Pénzeszközök és pénzeszköz egyenértékesek A pénzeszközök közé tartozik a házipénztár, a bankban elhelyezett pénz és minden más olyan, nagymértékben likvid betét és értékpapír, amelynek eredeti lejárata nem haladja meg a három hónapot, de nem tartozik ide a folyószámlahitel. Ezek a
190 pénzügyi eszközök hitelkockázatnak vannak kitéve, melyről bővebb információ a 5.1.2 megjegyzésben található. Az értékvesztés teszt alapján értékvesztés elszámolására nem került sor a bemutatott időszakokban. Pénzeszközök 2022.12.31. 2023.12.31. Pénztár .................................................................................................................. 118 115 Bankbetét (látra szóló) ....................................................................................... 313 528 Összesen .................................................................................................... 431 643 Átlagos kamatlábak 2022.12.31 2023.12.31. Pénztár ................................................................................................................. 0,00% 0,00% Bankbetét (látra szóló) ...................................................................................... 10,25% 4,89% Átlagos kamatláb .................................................................................... 7,44% 4,01% Pénzeszközök pénznemenként 2022.12.31 2023.12.31. HUF ....................................................................................................................... 431 643 4.2.2 Vevőkövetelések és szerződéses eszközök 4.2.2.1 Vevőkövetelések – könyv szerinti érték A vevőkövetelések a mérleg fordulónapján értékvesztéssel csökkentett értékkel kerülnek bemutatásra. 2022.12.31. 2023.12.31. Vevőkövetelések külső felektől ............................................................................. 121 689 149 971 Vevőkövetelések leányvállalatoktól ...................................................................... 2 296 3 245 Vevőkövetelések más kapcsolt felektől .............................................................. 5 227 5 379 Éven belüli vevőkövetelések összesen.......................................................... 129 212 158 595 Éven túli vevőkövetelések ....................................................................................... 19 201 22 551 Vevőkövetelések összesen ............................................................................ 148 413 181 146 Vevőkövetelések korosítása Az alábbi táblázat a Társaság bruttó vevőköveteléseit mutatja be lejárati idő szerinti megbontásban. 2022.12.31. 2023.12.31. Nem lejárt ................................................................................................................... 144 452 173 549 éven belüli .............................................................................................................. 122 515 146 934 éven túli .................................................................................................................. 21 937 26 615 Lejárt kevesebb, mint 30 napja ....................................................................................... 12 466 18 666 30–60 napja ............................................................................................................. 2 966 4 370 61–90 napja ............................................................................................................. 896 1 750 91–180 napja .......................................................................................................... 1 320 3 419 181–360 napja ........................................................................................................ 1 470 3 180 több, mint 360 napja .............................................................................................. 3 492 3 459 Csődeljárás alatt álló vevők .................................................................................... 480 533 Könyv szerinti érték ....................................................................................... 167 542 208 926
191 A lejárt vevőkövetelések döntő többségére az értékvesztés portfólió alapon került elszámolásra. A lejárt vevőkövetelések döntő többsége részben vagy teljes egészében értékvesztésre került a térülések elmaradásának idejétől függően. 4.2.2.2 Vevőkövetelésekre és szerződéses eszközökre elszámolt értékvesztés Az alábbi táblázat a vevőkövetelésekre a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteség alapján elszámolt értékvesztést és annak mozgásait mutatja be 2022-re és 2023-ra vonatkozóan: 2022. 2023. Értékvesztés az időszak elején ........................................................................... 17 866 19 129 Elszámolt értékvesztés – nettó (Közvetlen költségekben) .......................... 5 855 12 746 Értékvesztés felhasználása ................................................................................ (a) -4 592 -4 095 Értékvesztés az időszak végén .................................................................. 19 129 27 780 (a) A felhasználás a kivezetéskori visszafordítást jelenti (kiegyenlítéskor, leírás vagy faktorálás esetén). Az alábbi táblázat a vevőkövetelésekre a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteség alapján elszámolt értékvesztést és annak mozgásait mutatja be 2022-re és 2023-ra vonatkozóan. 2022.12.31 2023.12.31 Nem lejárt ................................................................................................................... 10 746 15 746 éven belüli .............................................................................................................. 8 010 11 682 éven túli .................................................................................................................. 2 736 4 064 Lejárt kevesebb, mint 30 napja ....................................................................................... 971 1 297 30–60 napja ............................................................................................................. 956 1 317 61–90 napja ............................................................................................................. 461 896 91–180 napja .......................................................................................................... 953 2 383 181–360 napja ........................................................................................................ 1 142 2 442 több, mint 360 napja .............................................................................................. 3 420 3 177 Csődeljárás alatt álló vevők .................................................................................... 480 522 Könyv szerinti érték ....................................................................................... 19 129 27 780 Az alábbi táblázat az átlagos leírási kulcsokat mutatja életkor szerinti bontásban 2022-ben és 2023-ban. 2022.12.31. 2023.12.31. Nem lejárt ................................................................................................................... 7,4% 9,1% éven belüli .............................................................................................................. 6,5% 8,0% éven túli .................................................................................................................. 12,5% 15,3% Lejárt kevesebb, mint 30 napja ....................................................................................... 7,8% 6,9% 30–60 napja ............................................................................................................. 32,2% 30,1% 61–90 napja ............................................................................................................. 51,5% 51,2% 91–180 napja .......................................................................................................... 72,2% 69,7% 181–360 napja ........................................................................................................ 77,7% 76,8% több, mint 360 napja .............................................................................................. 97,9% 91,8% Csődeljárás alatt álló vevők .................................................................................... 100,0% 97,9% Átlagos leírási kulcsok összesen .................................................................. 11,4% 13,3% További információ a Vevőkövetelésekhez kapcsolódó hitelezési kockázatok elemzéséről az 5.1.2 megjegyzésben.
192 4.2.2.3 Szerződéses eszközök A szerződéses eszközök könyv szerinti értéke a mérleg fordulónapján értékvesztéssel csökkentett értékkel kerülnek bemutatásra. 2022.12.31. 2023.12.31. Rövid lejáratú szerződéses eszközök ................................................................. 13 805 12 537 Hosszú lejáratú szerződéses eszközök .............................................................. 3 385 3 105 Szerződéses eszközök összesen ................................................................ 17 190 15 642 Az alábbi táblázat a szerződéses eszközökre a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteség alapján elszámolt értékvesztést és annak mozgásait mutatja be 2022-re és 2023-ra vonatkozóan. 2022. 2023. Értékvesztés az időszak elején ........................................................................... 1 598 1 036 Elszámolt értékvesztés – nettó (Közvetlen költségekben) .......................... 958 792 Értékvesztés felhasználása ................................................................................ (a) -1 520 -478 Értékvesztés az időszak végén .................................................................. 1 036 1 350 (a) A felhasználás a kivezetéskori visszafordítást jelenti (kiegyenlítéskor, leírás vagy faktorálás esetén). 4.2.3 Kapcsolt féllel szemben fennálló származékos pénzügyi instrumentumok A kapcsolt féllel szemben fennálló származékos pénzügyi instrumentumok olyan DT AG-vel kötött kamat- és devizacsere ügyleteket tartalmaznak, amelyek a Társaság euró alapú hiteleinek és a várható jövőbeni deviza alapú kifizetéseinek fedezése érdekében kötött forint kitettségre történő átváltását szolgálja (további részletek a 4.5.1.1, 5.1.1.1 és 5.1.1.2 megjegyzésekben). 2022.12.31. 2023.12.31. Kamat- és devizacsere ügyletek (éven túli) ................................................................ 31 723 9 632 Kamat- és devizacsere ügyletek (éven belüli) ........................................................... - 7 499 Határidős ügyletek (éven belüli) ................................................................................... - 164 Kapcsolt féllel szemben fennálló származékos pénzügyi instrumentumok ..... 31 723 17 295 4.2.4 Egyéb pénzügyi eszközök Az Egyéb pénzügyi eszközök a beszámolási időszak végétől számított 12 hónapnál rövidebb (rövid lejáratú) és hosszabb (hosszú lejáratú) lejárattal rendelkező követeléseket foglalnak magukban. Ezek a pénzügyi eszközök az 5.1.2 megjegyzés alatt leírt hitelkockázatnak vannak kitéve. Az Egyéb rövid és hosszú lejáratú pénzügyi eszközökre elszámolt értékvesztés vagy annak visszaírása nem jelentős.
193 4.2.4.1 Egyéb rövid lejáratú pénzügyi eszközök 2022.12.31. 2023.12.31. Cashpool követelések kapcsolt féllel szemben ................................................ (a) - 4 969 Kölcsönök kapcsolt felekkel szemben ................................................................ 1 143 1 344 Pénzügyi lízingkövetelések ................................................................................... (b) 276 148 Eszközökhöz kapcsolódó támogatásokból származó követelések ................ (c) 838 - Egyéb ....................................................................................................................... 458 904 Összesen ....................................................................................................... 2 715 7 365 Az (a)–(c) pontok magyarázatát lásd a 4.2.4.2. megjegyzésben. 4.2.4.2 Egyéb hosszú lejáratú pénzügyi eszközök 2022.12.31. 2023.12.31. Tőkeinstrumentumok ............................................................................................. (d) 1 289 1 401 Pénzügyi lízingkövetelések .................................................................................. (b) 2 718 1 066 Egyéb ....................................................................................................................... 477 358 Összesen ....................................................................................................... 4 484 2 825 (a) A következő táblázat mutatja a pénznemenkénti részletezést 2023. 12.31. Könyv szerinti érték Kölcsönfelvevő Pénznem Kamatláb (%) Fix / változó 4 204 DT AG EUR 3,90 változó 1 588 DT AG HUF 12,03 változó -823 DT AG USD 5,61 változó Éven belül esedékes ...... 4 969 (b) A pénzügyi lízingkövetelésről részletesebben lásd a 17.2 megjegyzést. (c) 2016-tól kezdődően a Magyar Telekom 11,6 milliárd forint európai uniós forrást használt fel. A pályázat első és második fordulója országszerte a digitális hálózatok fejlesztését tűzte ki célul, annak érdekében, hogy Magyarország nyugati és keleti részein lévő háztartásai olyan vezetékes hálózattal kerüljenek lefedésre, mely képes elérni a legalább 30 Mbps sebességet. A Társaság 11,6 milliárd forint EU forrásból származó támogatást kapott előlegként. Ebből 1 millió forint még nem került felhasználásra. A Társaság számos olyan beruházást hajtott végre, amelyek megfeleltek a kapcsolódó EU finanszírozási szerződések feltételeinek. Ezen megvalósult beruházások vonatkozásában a támogatás pénzügyileg még nem rendezett összege követelésként kerül bemutatásra. Azon beruházások esetén, ahol a feltételek még nem teljesültek, a kapott előlegek az Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek között kerülnek kimutatásra (mint eszközökhöz kapcsolódó támogatások fel nem használt előlegei). 2022.12.31. 2023.12.31. Tárgyi eszközökben elszámolt kumulált támogatások összege ...................... 11 635 11 598 Összesen kapott előleg ............................................................................................ 10 802 11 599 Eszközökhöz kapcsolódó támogatásokhoz fel nem használt előlegek ........... 5 1 Eszközökhöz kapcsolódó támogatásokból származó követelések .................. 838 - (d) A Társaság 50%-os részesedéssel rendelkezik a korábban közös vezetésű vállalatban, az E2 Hungary Zrt.-ben, ugyanakkor a másik tulajdonossal, a MET Holding AG-vel (MET; 2023 januárjától az új tulajdonos a MET Sales and Trading Holding AG) kötött szerződés alapján nem rendelkezik jelentős befolyással a vállalat felett. A szerződés feltételeinek megfelelően ez a tőkeinstrumentum eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként kerül értékelésre és elszámolásra. A szerződés alapján a MET is vételi opcióval rendelkezik az E2 Hungary Zrt.
194 fennmaradó részére, amely opció eredménnyel szemben valós értértéken értékelt pénzügyi kötelezettségként kerül értékelésre és elszámolásra. A szerződéses zárolási időszakot követően a vételi opció értéke nulla lett (lásd 4.5.1.3 megjegyzést). A tőkeinstrumentumok összege az E2 Hungary Zrt.-hez kapcsolódik (1 400 millió forint), a többi pedig az EURESCOM- ba történő jelentéktelen (2%) befektetéshez (1 millió forint). Az egyéb rövid és hosszú lejáratú pénzügyi eszközök becsült várható hitelezési vesztesége nem minősültek jelentősnek, így nem kerültek elszámolásra. 4.3 Pénzügyi kötelezettségek – számviteli politikák A pénzügyi kötelezettségeket a Társaság kétféleképpen értékeli: ▪ amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségek, ▪ eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek. Mindkét kategóriába tartozó pénzügyi kötelezettség valós értéken kerül a könyvekbe, későbbi értékelésük viszont eltérő (lásd lejjebb). A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásból a Társaság akkor és csak akkor vezet ki egy pénzügyi kötelezettséget, vagy annak egy részét (kivéve a lízingkötelezettségeket, lásd 17. megjegyzés), amikor az rendezésre került – azaz a szerződéses kötelezettséget kiegyenlítettük, elengedték, vagy már nem érvényesíthető. 4.3.1 Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségek Az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségek kategória minden olyan pénzügyi kötelezettséget tartalmaz, amely nem került besorolásra az „eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek” kategóriájába. Hitelek és egyéb pénzügyi kötelezettségek A hitelek és egyéb pénzügyi kötelezettségek bekerüléskor a tranzakciós költségekkel csökkentett valós értéken kerülnek megjelenítésre. A későbbi időszakokban az effektív kamatláb módszerrel meghatározott amortizált bekerülési értéken szerepelnek. Az effektív kamatot a kötelezettség futamideje alatt az eredményben (Kamatköltség) számoljuk el. Szállítók és egyéb kötelezettségek A szállítók és egyéb kötelezettségek (beleértve az elhatárolásokat) bekerüléskor valós értéken kerülnek megjelenítésre. A későbbi időszakokban az effektív kamatláb módszerével meghatározott amortizált bekerülési értéken szerepelnek. Kötvények A kötvények bekerüléskor tranzakciós költségekkel csökkentett valós értéken kerülnek megjelenítésre, a későbbi időszakokban az effektív kamatláb módszerével meghatározott amortizált bekerülési értéken szerepelnek. 4.3.2 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek A származékos pénzügyi instrumentumokat az eredménnyel szemben valós értéken értékelt modell alapján értékeljük. A Társaságnak jelenleg nem áll szándékában a nem származékos pénzügyi instrumentumokat valós értéken értékelni. A származékos termékeket bekerüléskor a szerződés megkötésének napján érvényes valós értéken értékeljük, és a későbbi átértékelések során is a valós értékelést használjuk. A Társaság nem alkalmazza a fedezeti elszámolást a származékos pénzügyi instrumentumaira, ezért minden nyereséget és veszteséget az eredménykimutatásban számol el (Egyéb pénzügyi költségek – nettó). 4.4 Pénzügyi kötelezettségek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban 4.4.1 Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben A kapcsolt vállalkozásokkal szembeni pénzügyi kötelezettségek a Deutsche Telekom AG-tól (DT AG) és a Társaság leányvállalataitól felvett forint- és euró alapú kölcsönöket, valamint cashpool kötelezettségeket foglalják magukban. A DT AG-tól felvett, euróban fennálló kölcsönök esetében a tőke és a kamatok összegére devizás kamatcsereügyleteket
195 kötöttünk a DT AG-vel, így a Magyar Telekom kitettsége valójában forintban marad. A forintos kamatcsereügyletek kamatlábai rögzítettek. A következő táblázatok a 2022. és 2023. december 31-én a kapcsolt vállalkozásokkal szemben fennálló pénzügyi kötelezettségeket mutatják. 2022.12.31. Eredeti lejárat (év) Könyv szerinti érték Kölcsönt nyújtó Szerző- dés pénz- neme Effektív kamatláb (%) Kamat mértéke Fix / változó Lejárat 20 000 DT AG HUF 13,27 fix: 13,27% fix 2023. július 1 20 013 DT AG EUR 3,01 1 havi EURIBOR+1,11% változó 2023. november 1 12 008 DT AG EUR 3,06 3 havi EURIBOR+1,09% változó 2023. december 1 50 TNM* HUF 16,32 3 havi BUBOR+0,7% változó 2023. március 11 50 TNM* HUF 17,35 3 havi BUBOR+0,7% változó 2023. március 11 200 TNM* HUF 16,04 3 havi BUBOR+0,7% változó 2023. március 11 320 Combridge EUR 2,93 3 havi EURIBOR+0,8% változó 2023. március 10 480 Combridge EUR 2,29 3 havi EURIBOR+0,8% változó 2023. március 10 40 Combridge EUR 2,56 3 havi EURIBOR+0,8% változó 2023. március 10 3 648 Cecoin Kft. HUF 16,46 1 havi BUBOR+0,7% változó 2023. március 1 900 ViDaNet Zrt. HUF 16,04 1 havi BUBOR+0,7% változó 2023. március 1 200 ITgen Kft. HUF 16,29 1 havi BUBOR+0,7% változó 2023. március 1 1 510 DT AG USD 4,02 ** Cashpool N/A 11 085 DT AG HUF 18,28 ** Cashpool N/A -732 DT AG EUR 1,65 ** Cashpool N/A -1 631 TRI Zrt. USD 5,32 ** Cashpool N/A 1 341 TRI Zrt. EUR 2,61 ** Cashpool N/A 13 170 TRI Zrt. HUF 17,57 ** Cashpool N/A 684 Investel Zrt. HUF 17,57 ** Cashpool N/A 804 KalászNet Kft. HUF 17,57 ** Cashpool N/A 1 éven belül esedékes összesen ............... 84 140 Elhatárolt kamat*** 1 966 Egyéb pénzügyi kötelezettségek ...... 54 1 éven belül esedékes összesen ............... 86 160 48 030 DT AG EUR 3,17 6 havi EURIBOR+0,826333% változó 2024. május 5 50 031 DT AG EUR 1,25 6 havi EURIBOR+1,02879% változó 2025. január 5 1 éven túl esedékes összesen ............... 98 061 * Telekom New Media Zrt. ** A kamatlábakat a DT AG határozza meg havonta. *** Az elhatárolt kamat összege a DT hitelek amortizált bekerülési értékének összesített diszkontértékét mutatja, míg a hitelek sorokon külön-külön az adott hitel tőkeösszege kerül bemutatásra. A DT hitelek teljes összege a lejárati napon esedékes.
196 2023.12.31. Eredeti lejárat (év) Könyv szerinti érték Kölcsönt nyújtó Szerző- dés pénz- neme Effektív kamatláb (%) Kamat mértéke Fix / változó Lejárat 45 934 DT AG EUR 4,89 6 havi EURIBOR+0,826333% változó 2024. május 5 45 934 DT AG EUR 5,24 3 havi EURIBOR+1,286% változó 2024. december 2 350 TNM* HUF 11,69 3 havi BUBOR+0,7% változó 2024. március 12 612 Combridge EUR 4,74 3 havi EURIBOR+0,8% változó 2024. március 11 3 400 ViDaNet Zrt. HUF 11,97 3 havi BUBOR+0,7% változó 2024. március 2 1 750 VGreen Kft. HUF 12,27 3 havi BUBOR+0,7% változó 2024. március 1 273 TRI Zrt. USD 6,62 ** Cashpool N/A 1 742 TRI Zrt. EUR 5,06 ** Cashpool N/A 13 780 TRI Zrt. HUF 11,57 ** Cashpool N/A 413 Investel Zrt. HUF 11,57 ** Cashpool N/A 2 758 KalászNet Kft. HUF 11,57 ** Cashpool N/A 1 éven belül esedékes összesen ............... 116 946 Elhatárolt kamat*** 1 839 Egyéb pénzügyi kötelezettségek ...... 76 1 éven belül esedékes összesen ............... 118 861 47 847 DT AG EUR 4,92 6 havi EURIBOR+1,02879% változó 2025. január 5 1 éven túl esedékes összesen ............... 47 847 * Telekom New Media Zrt. ** A kamatlábakat a DT AG határozza meg havonta. *** Az elhatárolt kamat összege a DT hitelek amortizált bekerülési értékének összesített diszkontértékét mutatja, míg a hitelek sorokon külön-külön az adott hitel tőkeösszege kerül bemutatásra. A DT hitelek teljes összege a lejárati napon esedékes. 2023. december 31-én a rövid lejáratú kötelezettségek összege 102 678 millió forinttal meghaladta a forgóeszközök értékét, elsősorban a működő tőke és a napi folyamatos működés finanszírozására, a DT AG-től felvett rövid lejáratú hitelkonstrukciók miatt. A vezetés úgy ítéli meg, hogy a rövid lejáratú kötelezettségek - hasonlóan a megelőző évekhez - refinanszírozásra kerülnek majd a DT AG által. A finanszírozási szükségletet a működési cash-flow, valamint harmadik feles hitelkeretmegállapodások is fedezni tudják (lásd 5.1.3 megjegyzést).
197 Az alábbi táblázat a kapcsolt vállalkozásoktól felvett kölcsönök könyv szerinti értékét és valós értékét mutatja be: 2022.12.31. 2023.12.31. Könyv szerinti érték Valós érték Könyv szerinti érték Valós érték HUF-alapú kölcsönök Fix kamatozású ........................................................... 20 000 20 000 - - Változó kamatozású ................................................... 30 791 30 788 22 451 22 451 50 791 50 788 22 451 22 451 EUR-alapú kölcsönök Fix kamatozású ........................................................... - - - - - - Változó kamatozású ................................................... 131 530 133 009 142 069 142 550 131 530 133 009 142 069 142 550 USD-alapú kölcsönök Fix kamatozású ........................................................... - - - - - - Változó kamatozású ................................................... -120 -120 273 273 -120 -120 273 273 Elhatárolt kamat ............................................................ 1 966 1 966 1 839 1 839 Egyéb pénzügyi kötelezettségek ................................ 54 54 76 76 Kapcsolt vállalkozásokkal szembeni pénzügyi kötelezettségek összesen ...................................... 184 221 185 697 166 708 167 189 A kapcsolt vállalkozásoktól felvett hitelek kamatlábának súlyozott átlaga 2023-ban 5,93% volt (2022-ben 6,16%). A piaci kamatlábak növekedése a fix kamatozású kötelezettségek valós értékének csökkenését eredményezi. A kapcsolt vállalkozásoktól felvett hitelek kapcsán sem fizetési késedelem, sem szerződésszegés nem merült föl. 4.4.2 Kötvények 2020-ban a Magyar Telekom külső finanszírozási struktúrájának felülvizsgálatát kezdeményezte annak érdekében, hogy diverzifikálja és javítsa a Társaság hitelportfóliójának lejárati szerkezetét. Ennek megfelelően a Társaság az MNB Növekedési Kötvényprogramjának (NKP) keretei között történő kötvénykibocsátást hajtott végre és versenyképes árazású finanszírozási forráshoz jutott. Az MNB 2019. július 1-jén indította el a Növekedési Kötvényprogramot, melynek célja a monetáris politikai transzmisszió hatékonyságának növelése a hazai vállalatikötvény-piac likviditásának bővítésén keresztül. A Társaság a kötvény-kibocsátásból származó forrást befektetései megvalósításához, a vezetékes és mobil hálózat fejlesztésére és modernizációjára, valamint frekvenciasávok vásárlására használja fel. A 2020. november 24-én megtartott zártkörű aukción a 70 milliárd forint nominál értékű kibocsátandó kötvényeket 70,83 milliárd forint értékben jegyezték a meghívott résztvevők. A kötvények jegyzett értékét 2020. november 26-án a Társaság rendelkezésére bocsátották a kötvényt jegyző résztvevők. Ezt követően 2020. december 17-én a Magyar Telekom 2027 HUF Kötvények regisztrációra kerültek a Budapesti Értéktőzsde XBond multilaterális kereskedési rendszerébe. 2020. december 21-től kezdődően (első kereskedési nap) van lehetőség a kötvények kereskedésére az XBond rendszerben.
198 Az alábbi táblázat mutatja a főbb paramétereket: Kötvény kódja Magyar Telekom 2027 HUF Bond Kötvény lejárat 35 milliárd forint 35 milliárd forint 2026. november 26. 2027. november 26. Kamatozás típusa ....................................... fix kamatozás Kupon (nominális kamatláb) .................... 1,45% Átlaghozam ................................................. 1,26% Effektív kamatláb ....................................... 1,95% 2023. december 31-én a kötvények könyv szerinti értéke 68 854 millió forint volt (2022. december 31-én 68 531 millió forint). További információkért lásd a 4.4.4.3 és 15. megjegyzést. 4.4.3 Származékos pénzügyi kötelezettségek kapcsolt féllel szemben A kapcsolt felekkel kötött származékos ügyletek közé tartoznak a DT AG-val kötött határidős devizaügyletek a várható jövőbeni devizakiáramlások devizaszükségletének fedezésére (további információk a 4.5.1.2, 5.1.1.1 és 5.1.1.2 megjegyzésekben). 2023. december 31-én a származékos pénzügyi kötelezettségek kapcsolt féllel szemben könyv szerinti értéke 121 millió forint (2022-ben 2 035 millió forint volt). 4.4.4 Egyéb pénzügyi kötelezettségek 4.4.4.1 Egyéb pénzügyi kötelezettségek - egyenlegek Az alábbi táblázatok mutatják az egyéb pénzügyi kötelezettségek éven belüli és éven túli egyenlegeinek összetételét. 2022.12.31. 2023.12.31. Frekvenciadíj kötelezettség ...................................................................... (a) 5 420 4 942 Hosszabbított szállítói fizetési kötelezettségek .................................... (b) - 1 467 Vevői túlfizetések ....................................................................................... 1 277 1 357 Egyéb ............................................................................................................ 1 040 857 Egyéb rövid lejáratú pénzügyi kötelezettség összesen ..................... 7 737 8 623 2022.12.31. 2023.12.31. Frekvenciadíj kötelezettség ...................................................................... (a) 101 242 96 577 Egyéb ............................................................................................................ 51 36 Egyéb hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettség összesen ................... 101 293 96 613 Az Egyéb pénzügyi kötelezettségek kapcsán sem fizetési késedelem, sem szerződésszegés nem merült fel. (c) Az éves díjfizetések jelenértékét az immateriális javak között, a licencek bekerülési értékében jelenítettük meg, szemben a rövid és hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségekkel. (d) 2023-ban a Magyar Telekom egyedi megállapodásokat kötött egyes partnereivel arra, hogy a szállítói kötelezettségeinek pénzügyi teljesítése az iparági gyakorlat szokásos fizetési feltételeinél későbbi időpontban váljanak esedékessé. Következésképpen ezek az egyedi megállapodások átsorolásra kerültek a szállítói kötelezettségek közül az egyéb pénzügyi kötelezettségek közé (2023-ban 1 467 millió forint). Lásd 4.4.4.3 megjegyzés.
199 4.4.4.2 Hitelek és egyéb kölcsönök felvétele / törlesztése A kapcsolt felekkel szemben fennálló kölcsönökhöz kapcsolódó kifizetéseket a Cash-flow kimutatás Hitelek és egyéb kölcsönök felvétele / törlesztése sora tartalmazza. 4.4.4.3 További közzétételek a pénzügyi tevékenységekből eredő kötelezettségek változásairól Az alábbi táblázatok tartalmazzák a nettó adósságállományban bekövetkezett változásokat az egyedi cash-flow kimutatásra vonatkozó hatásaival együtt, hogy a pénzügyi kimutatások felhasználói a pénzügyi tevékenységből eredő kötelezettségek változásait értékelhessék További pénzmozgással nem járó pénzügyi kötelezettségek főként az éves sávdíjakhoz kapcsolódó kötelezettségek növekedését, a lízing kötelezettségek és a jellemzően euróban denominált pénzügyi kötelezettségek árfolyam változását, valamint azokat a tranzakciókat tartalmazzák, amelyekben a jövőbeli cash-flow-kat az éves díjkötelezettségek jelenértékén ismerjük el. 2023-ban a Magyar Telekom, mint finanszírozási lehetőség, bizonyos szállítói tartozások fizetési idejét a szokásos piaci fizetési feltételeken túlmenően meghosszabbította összesen 5 270 millió forint értékben, amely nem járt pénzmozgással a befektetési tevékenységből származó cashflow-n belül. Amint a kifizetések megtörténnek, azokat a pénzügyi tevékenyégből származó pénzmozgásként mutatjuk be a cash-flow kimutatásban. Lásd 4.4.4.1 (b) megjegyzés.
200 Nyitó egyenleg 2022. január 1. Pénzesz- közök változása Üzleti tevékeny- ségből származó cash-flow-t érintő változások További pénzmoz- gással nem járó pénzügyi kötelezett- ségek Befektetési tevékenység- ből származó cash-flow-t érintő változások Pénzügyi tevékenységből származó cash-flow-t érintő változások Hitelek és egyéb kölcsönök felvétele Hitelek és egyéb kölcsönök kifizetésére fordított összegek Kötvény- kibocsátásból befolyt összegek Egyéb pénzügyi kötelezettsé- gek kifizetésére fordított összegek Egyéb Záró egyenleg 2022. december 31. Kapcsolt vállalkozásoktól felvett hitelek 136 850 - 875 17 199 3 828 180 475 -155 006 - - -- - 184 221 Derivatívák kapcsolt féllel szemben ...... 21 - - 2 242 -228 - - - - - 2 035 Frekvenciadíj kötelezettség ................... 156 082 - -6 071 4 631 - - - - -47 980 - 106 662 Lízingkötelezettségek ............................. 135 088 - -4 245 25 560 - - - - -19 440 - 136 963 Kötvények................................................. 68 214 - -1 015 1 332 - - - - - - 68 531 Vevői túlfizetések .................................... 1 394 - -117 - - - - - - - - 1 277 Egyéb pénzügyi kötelezettségek ........... 975 - 52 64 - - - - - - 1 091 - Pénzeszközök ......................................... -945 514 - - - - - - - - -431 - Egyéb rövid lejáratú pénzügyi eszközök és származékos pénzügyi eszközök .................................................. -8 254 - -1 983 2 669 3 595 1 258 - - - - -2 715 Nettó adósságállomány....................... 489 425 514 -12 504 53 697 7 195 181 733 -155 006 - -67 420 - 497 634 Saját részvény visszavásárlásra fordított összegek .................................................................................................................................................................................................................... -14 609 Fizetett osztalék .............................................................................................................................................................................................................................................................................. -15 000 Pénzügyi tevékenységre fordított nettó cash-flow ....................................................................................................................................................................................................... -70 302
201 Nyitó egyenleg 2023. január 1. Pénzesz- közök változása Üzleti tevékeny- ségből származó cash-flow-t érintő változások További pénzmoz- gással nem járó pénzügyi kötelezett- ségek Befektetési tevékenység- ből származó cash-flow-t érintő változások Pénzügyi tevékenységből származó cash-flow-t érintő változások Hitelek és egyéb kölcsönök felvétele Hitelek és egyéb kölcsönök kifizetésére fordított összegek Kötvény- kibocsátásból befolyt összegek Egyéb pénzügyi kötelezettsé- gek kifizetésére fordított összegek Egyéb Záró egyenleg 2023. december 31. Kapcsolt vállalkozásoktól felvett hitelek 184 221 - -9 135 -769 - 152 122 -159 731 - - - 166 708 Derivatívák kapcsolt féllel szemben ...... 2 035 - - 11 521 -13 435 - - - - - 121 Frekvenciadíj kötelezettség ................... 106 662 - -4 923 4 386 - - - - -4 606 - 101 519 Lízingkötelezettségek ............................. 136 963 - -7 002 25 968 - - - - -21 998 - 133 931 Kötvények................................................. 68 531 - -1 140 1 463 - - - - - - 68 854 Vevői túlfizetések .................................... 1 277 - 80 - - - - - - - 1 357 Egyéb pénzügyi kötelezettségek ........... 1 091 - -2 294 7 366 - - - - -3 803 - 2 360 - Pénzeszközök ......................................... -431 -212 - - - - - - - - -643 - Egyéb rövid lejáratú pénzügyi eszközök és származékos pénzügyi eszközök .................................................. -2 715 - -1 146 -4 922 -1 276 -4 969 - - - - -15 028 Nettó adósságállomány....................... 497 634 -212 -25 560 45 013 -14 711 147 153 -159 731 - -30 407 - 459 179 Saját részvény visszavásárlásra fordított összegek .................................................................................................................................................................................................................... -14 609 Fizetett osztalék .............................................................................................................................................................................................................................................................................. -29 467 Pénzügyi tevékenységre fordított nettó cash-flow ....................................................................................................................................................................................................... -87 061
202 4.4.5 Kötelezettségek szállítók felé 2022.12.31. 2023.12.31. Kötelezettségek leányvállalatokkal szemben ................................................. 5 983 7 088 Kötelezettségek egyéb kapcsolt felekkel szemben ........................................ 9 379 7 289 Kötelezettségek külső felekkel szemben .......................................................... 107 992 118 005 Összesen ...................................................................................................... 123 354 132 382 4.5 Pénzügyi instrumentumokhoz kapcsolódó további közzétételek 4.5.1 Pénzügyi eszközök és kötelezettségek kategóriái A Társaság a valós értékelési elveket olyan valósérték-hierarchiába rendezi, amely az értékelési elvekben használt alapadatok jelentőségét tükrözi. A valósérték-hierarchia alábbi szintjeit különböztetjük meg: ▪ azonos eszközök vagy kötelezettségek aktív piacon jegyzett (nem módosított) árfolyama (1. szint); ▪ olyan alapadat, mely nem az 1. szinten megjelenő, tőzsdén jegyzett árfolyam, viszont abból közvetlenül vagy közvetve megállapítható (2. szint); és ▪ olyan alapadat, mely nem piacon megfigyelhető információn alapul (3. szint). A valósérték-hierarchia szintje a valós értékeléshez szükséges legalacsonyabb szintű alapadat alapján kerül meghatározásra. Egy alapadat jelentőségét annak egészét tekintve, a valós értékelés alapján értékeljük. Nem volt átsorolás az 1. és 2. szintű besorolású pénzügyi instrumentumok között. A pénzügyi eszközök és a pénzügyi kötelezettségek többsége amortizált bekerülési értéken került értékelésre, de ezek valós értékére vonatkozó információ is bemutatásra kerül. Az MT2027 kötvény kezdeti valós értéke a 2. szintű információk alapján került kiszámításra, mivel a kötvényeknek nincs aktív piaca. A diszkontráta a vonatkozó BIRS ráták (Budapest Interest Rate Swap – Budapesti Kamatswap Ügyletek) alapján került meghatározásra, míg az árrés becslése az aukció során meglévő kereskedelmi banki ajánlatokon alapult. Az aktív piacon nem jegyzett pénzügyi instrumentumok valós értéke értékelési technikákkal, jellemzően diszkontált cash-flow módszer alkalmazásával kerül meghatározásra. A becsült pénzáramok az adott szerződéseken alapulnak, míg a diszkontráták a lejáratokra és pénznemekre vonatkozó piaci alapú benchmark kamatlábak (BUBOR, BIRS, EURIBOR, EUR IRS) alapján interpolációs technikákat alkalmazva kerültek meghatározásra. A pénznemátváltás központi bankok (lehetőleg a Magyar Nemzeti Bank) árfolyam fixálásai alapján történik. A derivatív eszközök és kötelezettségek 2. szintű információk alapján kerülnek meghatározásra. 3. szintű információkat használjuk az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöknek minősített tőkeinstrumentumok, valamint az azokhoz kapcsolódó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek értékelésekor. A valós érték megállapítása a Black Scholes modell alkalmazásával, valamint a vonatkozó szerződések feltételeinek figyelembevételével, a versenytársak WACC mutatói és a kockázatmentes kamatlábra vonatkozó becslés alapján történik a szerződéses zárolási időszak alatt. A zárolási időszakot követően az érték a pénzügyi eszköznek a fordulónapon érvényes kilépési árán alapul (további információk a 4.2.4.2 megjegyzésben találhatók). Az alábbi táblázatok a Társaság pénzügyi eszközei és kötelezettségei 2022. és 2023. december 31-i állományának könyv szerinti, valamint valós értékét mutatják.
203 4.5.1.1 Pénzügyi eszközök – Könyv szerinti érték és valós érték A pénzügyi eszközök könyv szerinti értéke, valós értéke és a valós érték hierarchia szintje: 2022.12.31 Könyv szerinti érték Amortizált bekerülési értéken FVOCI (1. szint) FVTPL (2. szint) FVTPL (3. szint) Összesen Valós érték Pénzeszközök ...................................................... 431 - - - 431 431 Cashpool követelések ....................................... - - - - - - Éven belüli vevőkövetelések külső felekkel szemben ............................................................... 121 689 - - - 121 689 121 689 Éven belüli vevőkövetelések kapcsolt vállalkozásokkal szemben ................................ 7 523 - - - 7 523 7 523 Éven túli vevőkövetelések ................................ 19 201 - - - 19 201 16 412 Származékos pénzügyi eszközök kapcsolt felekkel szemben................................................ - - 31 723 - 31 723 31 723 Kapcsolt vállalkozásoknak adott kölcsönök . 1 143 - - - 1 143 1 143 Tőkeinstrumentumok ........................................ - 1 - 1 288 1 289 1 289 Pénzügyi lízingkövetelések külső felekkel szemben ............................................................... 347 - - - 347 288 Pénzügyi lízingkövetelések kapcsolt vállalkozásokkal szemben ................................ 2 647 - - - 2 647 2 133 Eszközökhöz kapcsolódó támogatásokból származó követelések ....................................... 838 - - - 838 838 Egyéb rövid lejáratú követelések .................... 458 - - - 458 458 Egyéb hosszú lejáratú követelések................. 478 - - - 478 397 Összesen ....................................................... 154 755 1 31 723 1 288 187 767 184 324 2023.12.31 Könyv szerinti érték Amortizált bekerülési értéken FVOCI (1. szint) FVTPL (2. szint) FVTPL (3. szint) Összesen Valós érték Pénzeszközök ...................................................... 643 - - - 643 643 Cashpool követelések ....................................... 4 969 - - - 4 969 4 969 Éven belüli vevőkövetelések külső felekkel szemben ............................................................... 149 971 - - - 149 971 149 971 Éven belüli vevőkövetelések kapcsolt vállalkozásokkal szemben ................................ 8 624 - - - 8 624 8 624 Éven túli vevőkövetelések ................................ 22 551 - - - 22 551 20 798 Származékos pénzügyi eszközök kapcsolt felekkel szemben................................................ - - 17 295 - 17 295 17 295 Kapcsolt vállalkozásoknak adott kölcsönök . 1 344 - - - 1 344 1 344 Tőkeinstrumentumok ........................................ - 1 - 1 400 1 401 1 401 Pénzügyi lízingkövetelések külső felekkel szemben ............................................................... 336 - - - 336 321 Pénzügyi lízingkövetelések kapcsolt vállalkozásokkal szemben ................................ 878 - - - 878 980 Eszközökhöz kapcsolódó támogatásokból származó követelések ....................................... - - - - - - Egyéb rövid lejáratú követelések .................... 904 - - - 904 904 Egyéb hosszú lejáratú követelések................. 358 - - - 358 339 Összesen ....................................................... 190 578 1 17 295 1 400 209 274 207 589
204 Az FVTPL eszközök (2. szint) a derivatív pénzügyi instrumentumokat tartalmazzák, további információk a 4.2.3 megjegyzésben. Ezen instrumentumok valós értékét a diszkontált cash-flow módszerrel állapítjuk meg. A kalkulációt a Magyar Telekom pénzpiaci hozamgörbék, bázis swap pontok, és a jelentendő időszak utolsó munkanapján, a Reuters adatbázisában közzétett azonnali árfolyamok alapján készítette. A várható jövőbeli pénzáramok jelenértékét pénzpiaci hozamgörbék, bázis swap pontok segítségével a fordulónapra diszkontáltuk, majd azonnali árfolyamon átváltottuk forintra. A követelés és a kötelezettség forintosított jelenértéke közötti különbség követelésként vagy kötelezettségként kerül elszámolásra. Az FVTPL eszközök (3. szint) az E2 Hungary Zrt.-ben lévő befektetést tartalmazza 2022-ben és 2023-ban. A FVOCI eszközök (1. szint) tartalmazzák a nem jelentős EURESCOM befektetést (2%), a valós értékben bekövetkezett változás és a kapott osztalék nélkül. A rövid lejáratú eszközök amortizált bekerülési értéken kerülnek értékelésre, könyv szerinti értékük megközelíti a valós értéküket. 4.5.1.2 Pénzügyi kötelezettségek A pénzügyi kötelezettségek könyv szerinti értéke, valós értéke és a valós érték hierarchia szintje: 2022.12.31. Könyv szerinti érték Valós érték Amortizált bekerülési értéken FVTPL (2. szint) FVTPL (3. szint) Összesen Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben ............................................................................. 184 221 - - 184 221 185 697 Származékos pénzügyi kötelezettségek kapcsolt féllel szemben ................................................................... - 2 035 - 2 035 2 035 Kötelezettségek szállítók felé külső felekkel szemben ............................................................................. 107 956 - - 107 956 107 956 Kötelezettségek szállítók felé kapcsolt vállalkozásokkal szemben .............................................. 15 398 - - 15 398 15 398 Frekvenciadíj kötelezettség ........................................... 106 662 - - 106 662 67 122 Lízingkötelezettségek külső felekkel szemben .......... 131 530 - - 131 530 108 615 Lízingkötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben ............................................................................. 5 434 - - 5 434 4 472 Kötvények .......................................................................... 68 531 - - 68 531 45 622 Vevői túlfizetések ............................................................. 1 277 - - 1 277 1 277 Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek .......................... 1 040 - - 1 040 1 040 Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek ....................... 50 - - 50 47 Összesen ................................................................... 622 099 2 035 - 624 134 539 281
205 2023.12.31. Könyv szerinti érték Valós érték Amortizált bekerülési értéken FVTPL (2. szint) FVTPL (3. szint) Összesen Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben ............................................................................. 166 708 - - 166 708 167 189 Származékos pénzügyi kötelezettségek kapcsolt féllel szemben ................................................................... - 121 - 121 121 Kötelezettségek szállítók felé külső felekkel szemben ............................................................................. 118 005 - - 118 005 118 005 Kötelezettségek szállítók felé kapcsolt vállalkozásokkal szemben .............................................. 14 377 - - 14 377 14 377 Frekvenciadíj kötelezettség ........................................... 101 519 - - 101 519 80 858 Lízingkötelezettségek külső felekkel szemben .......... 128 598 - - 128 598 118 384 Lízingkötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben ............................................................................. 5 333 - - 5 333 4 935 Kötvények .......................................................................... 68 854 - - 68 854 59 379 Vevői túlfizetések ............................................................. 1 357 - - 1 357 1 357 Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek .......................... 2 325 - - 2 325 2 325 Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek ....................... 36 - - 36 37 Összesen ................................................................... 607 112 121 - 607 233 566 967 A pénzügyi kötelezettségek valós értékéről további információk a 4.4.1 megjegyzésben találhatók. A rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek amortizált bekerülési értéken kerülnek értékelésre, könyv szerinti értékük megközelíti a valós értéküket. 4.5.1.3 A 3. szintű információk alapján meghatározott valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek Az egyetlen valós értéken értékelt pénzügyi instrumentum, amelynek valós értéke 3. szintű információk alapján kerül meghatározásra a vételi opcióval kapcsolatos kötelezettség az IFRS 9 szerint (lásd 4.2.4.2 és 4.5.1 megjegyzéseket). Az alábbi táblázat ezeknek a kötelezettségeknek a mozgását tartalmazza. 2022 2023 Január 1-i nyitóegyenleg ...................................................................................... 144 135 Vételi opció miatti növekedés ........................................................................................ - - Tárgyidőszaki átértékelés (nyeresége)/vesztesége .................................................. - - - eredményben (nettó pénzügyi eredmény) elszámolva .......................................... -9 -135 December 31-i záróegyenleg ............................................................................... 135 -
206 4.5.2 A pénzügyi instrumentumok kategóriák szerinti nettó nyeresége/vesztesége Az alábbi táblázatok mutatják be a pénzügyi instrumentumok kategóriák szerinti 2022. és 2023. évi nettó nyereségét/veszteségét. 2022 Értékelés alapján Kamat Valós érték változás Deviza átértéke- lés Értékvesz- tés miatti veszteség Fizetett költségek/ díjak Nettó nyereség/ (veszteség) FVTPL pénzügyi instrumentumok (2. szint) ........................................... - 20 450 - - - 20 450 FVTPL pénzügyi instrumentumok (3. szint) ........................................... - 9 - - - 9 Pénzügyi eszközök amortizált bekerülési értéken .......................... 1 874 - -1 571 -6 814 -4 842 -11 353 Pénzügyi kötelezettségek amortizált bekerülési értéken....... -18 257 - -21 622 - -29 -39 908 Tőkeinstrumentumok FVTPL (3. szint) .................................................. - 107 - - - 107 Pénzügyi instrumentumok nettó nyeresége/vesztesége ............... -16 383 20 566 -23 193 -6 814 -4 871 -30 695 2023 Értékelés alapján Kamat Valós érték változás Deviza átértéke- lés Értékvesz- tés miatti veszteség Fizetett költségek/ díjak Nettó nyereség/ (veszteség) FVTPL pénzügyi instrumentumok (2. szint) .......................................... - -27 468 - - - -27 468 FVTPL pénzügyi instrumentumok (3. szint) .......................................... - 135 - - - 135 Pénzügyi eszközök amortizált bekerülési értéken ......................... 3 377 - -493 -13 538 -5 958 -16 612 Pénzügyi kötelezettségek amortizált bekerülési értéken...... -27 451 - 10 144 - -34 -17 341 Tőkeinstrumentumok FVTPL (3. szint) ................................................. - 112 - - - 112 Pénzügyi instrumentumok nettó nyeresége/vesztesége .............. -24 074 -27 221 9 651 -13 538 -5 992 -61 174 A fenti táblázatok az összegeket aktivált hitelfelvételi költségek nélkül mutatják (lásd 24. megjegyzést). Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök esetében az értékvesztés miatti veszteség minden, a vevők fizetésképtelenségével kapcsolatban felmerült és várhatóan felmerülő költséget tartalmaz és az Eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban a közvetlen költségek között került bemutatásra. A fizetett kötségek/díjak összege leginkább a bevételek pénzügyi realizálásához szükséges tranzakciós díjakat tartalmazza (például a Magyar Posta fehér csekk feldolgozáshoz kapcsolódó díja, az online fizetésekhez kapcsolódó költségek és egyéb jutalékok), továbbá ezen a soron jelennek meg bankköltség jellegű tételek is.
207 4.5.3 Pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek nettósítása Minden a Társaság és partnerei (jellemzően roaming és összekapcsolási partnerek) között fennálló kikényszeríthető nettósítási keretszerződésből eredő pénzügyi eszköz és pénzügyi kötelezettség esetében lehetőség van az adott vevőkövetelésnél vagy szállítói kötelezettségnél nettó kiegyenlítésre. Az alábbi követelések és szállítói tartozások esnek nettósítási szerződések hatálya alá, és kerültek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban nettó módon bemutatásra. 2022.12.31. 2023.12.31. Vevőköve- telések Kötelezett- ségek szállítók felé Vevőköve- telések Kötelezett- ségek szállítók felé A megjelenített pénzügyi instrumentumok bruttó összege ................................................................................... 130 372 124 514 159 367 133 154 Pénzügyi instrumentumok bruttó összegének nettósítása ............................................................................. -1 160 -1 160 -772 -772 A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban kimutatott megjelenített pénzügyi instrumentumok nettózott összege ......................................................... 129 212 123 354 158 595 132 382 4.5.4 Egyéb információk a pénzügyi instrumentumokról A Magyar Telekom ki van téve annak a kockázatnak, hogy 2023. december 31-i névértéken összesítve 16,1 milliárd forint garanciát hívjanak le tőle (2022-ben: 16,4 milliárd forint). A garanciákat bankok adják a Magyar Telekom nevében a Társaság bizonyos szerződéses vagy tenderhez kapcsolódó kötelezettségeinek biztosítékaként. A Társaság eddig mindent megtett annak érdekében, hogy eleget tegyen szerződéses kötelezettségeinek, valamint ezt tervezi a jövőre nézve is. Ennek ellenére előfordulhatnak viták a partnerekkel, amik a garanciák lehívásához vezethetnek. Ezen garanciák igénybevétele nem a Társaság fizetőképességén alapul és nincs érdemi hatással arra. További információk a 4.4.4.1-es megjegyzésben találhatók. A Magyar Telekom nem rendelkezik lényeges biztosítékokkal a pénzügyi eszközei vonatkozásában. Minden pénzügyi eszköz átadás megfelelt a kivezetés feltételeinek. A Társaságnak nem voltak többszörösen beágyazott származékos termékeket tartalmazó, összetett pénzügyi instrumentumai. 5 PÉNZÜGYI KOCKÁZAT KEZELÉSE 5.1 Pénzügyi kockázati tényezők A Magyar Telekom elsősorban pénzügyi instrumentumaiból eredő hitelezési kockázatnak van kitéve. A Társaság továbbá az árfolyamok, a kamatok és a Társaság eszközeinek, illetve kötelezettségeinek valós értékét és/vagy cash-flow-it befolyásoló piaci árak mozgásából eredő pénzügyi kockázatnak van kitéve. A pénzügyi kockázatok kezelésének célja, hogy csökkentse ezeket a kockázatokat folyamatos operatív és pénzügyi tevékenységeken keresztül. Ennek érdekében a kockázat mértékétől függően különböző származékos és nem származékos fedezeti eszközöket használunk. A Magyar Telekom kizárólag a Társaság cash-flow-ját érintő kockázatokat fedezi, a valós érték kockázatokat nem. Származékos ügyleteket kizárólag fedezeti célokkal használ, nem kereskedelmi, vagy spekulatív célokkal. A partnerkockázatok csökkentése érdekében a fedezeti ügyleteket vezető magyar és nemzetközi pénzintézetekkel vagy a Deutsche Telekommal bonyolítjuk. A fedezeti elszámolást nem alkalmazzuk ezekre a tranzakciókra. A kockázatok részletes leírását, azok kezelését, illetve az érzékenységi vizsgálatokat az alábbiakban mutatjuk be. Az érzékenységi vizsgálatok a kockázati tényezők lehetséges változásai alapján az adózás előtti eredményre gyakorolt potenciális hatásokat mutatják be. Ezek a hatások a jelentési időszakra vonatkozóan egy körülbelül 20%-os átlagos adórátával adóznának, tehát az adózás előtti eredményre való hatás 80%-a lenne olyan években, melyek mentesek a jelentős egyszeri le nem vonható adózás előtti hatásoktól és az adórendszerben bekövetkező jelentős változásoktól. A bemutatott lehetséges (adóval csökkentett) hatások a Társaság tőkéjére is ugyanakkora hatással lennének. Ezen kockázati tényezőkben nem következett be jelentősebb változás az előző évhez képest.
208 5.1.1 Piaci kockázat Piaci kockázatról akkor beszélünk, amikor egy pénzügyi eszköz valós értéke vagy jövőbeni cash-flow-jának értéke a piaci árak változásának következtében megváltozik. A piaci kockázatnak három típusa van: ▪ árfolyamkockázat ▪ kamatkockázat ▪ árkockázat A Magyar Telekom pénzügyi stratégiájának alapjait minden évben az Igazgatóság határozza meg. A Társaság stratégiája a központosított finanszírozásra épül, rövid- és középtávú, illetve fix és változó kamatozású hitelek kombinációjának felhasználásával. Az Igazgatóság Csoport szinten két eladósodási mutatót hagyott jóvá, amelyek teljesülését éves szinten ellenőrzi. 2023 végén a Csoport mindkét mutató értékét teljesítette; az EBITDA-hoz mért Összes Adósság mutató értéke 2023-ban 1,59 (2022-ben 1,98), a jóváhagyott maximum 2,8 lehet, a nettó pénzügyi eredményhez viszonyított EBITDA értéke 2023-ban 6,52 (2022-ben 9,99), a jóváhagyott minimum 3,0 lehet. A Társaság a finanszírozási politika végrehajtása és a pénzügyi kockázatkezelés során meghatározza és ellenőrzi a deviza-, likviditás-, és partnerkockázat-kezelés irányelveit. A Magyar Telekom esetében a kamatlábak és devizaárfolyamok változásából eredő piaci kockázat a kamatozó eszköz- és adósságállománnyal, valamint a várható tranzakciókkal kapcsolatos. A Magyar Telekom funkcionális pénzneme a magyar forint, így a Magyar Telekom célja, hogy pénzügyi kockázatát forintban mérve minimalizálja. A piaci kockázatok bemutatásához érzékenységvizsgálatot is készítettünk, ami a kockázati tényezők feltételezett változásainak az adózás előtti eredményre és a saját tőkére gyakorolt hatását mutatja be. Ezek a feltételezett változások úgy lettek megállapítva, hogy a kapcsolódó kockázati tényezők reálisan feltételezhető változását mutassák. A vizsgált időszakban ezek a hatások úgy kerülnek meghatározásra, hogy a különböző kockázati tényezők feltételezett változását viszonyítjuk a pénzügyi eszközök mérlegfordulónapi egyenlegéhez az utolsó (2023-as) és a megelőző (2022-es) beszámolási időszakra vonatkozóan. A mérlegfordulónapi egyenleg általában az egész évre jellemző egyenleg, ezért a hatások számszerűsítése ezek alapján történik. Az érzékenységvizsgálat módszertana és feltételrendszere nem változott jelentősen az előző beszámolási időszakhoz viszonyítva. A volatilis nemzetközi tőke és értékpapírpiacok miatt a devizaárfolyamok és kamatlábak nagyobb ingadozása is lehetséges. 5.1.1.1 Árfolyamkockázat Árfolyamkockázatról akkor beszélünk, amikor egy pénzügyi eszköz valós értéke vagy jövőbeni cash-flow-jának értéke a devizaátváltási árfolyamok változásának következtében ingadozik. Árfolyamkockázat a Társaság funkcionális pénznemétől eltérő pénznemben fennálló pénzügyi instrumentumokon keletkezik. Releváns kockázati tényezőt jelent általánosságban valamennyi nem funkcionális deviza árfolyama, ha a Magyar Telekom rendelkezik e devizában denominált pénzügyi instrumentumokkal. A magyar forint 2023-ban kb. 4%-kal értékelődött fel az euróval szemben. 2020-ban és 2021-ben a forint 7-12%-os tartományban ingadozott az euróval szemben, 2022-ben ez a tartomány jelentősen, kb. 23%-ra bővült, míg 2023-ban 10%-ra szűkült. Annak érdekében, hogy a Társaság kezelje devizában denominált instrumentumain az árfolyam kockázati kitettséget, az elmúlt években a Magyar Telekom minimalizálta devizában fennálló kölcsöneinek állományát, illetve származékos ügyletekkel fedezte azokat az árfolyamkockázat jelentős csökkentése végett. A vállalti kötvény forintban denominált és így ezen instrumentum árfolyamkockázatnak nincs kitéve. DT AG hitelekhez és kapcsolódó fedezeti ügyletekhez köthető árfolyamkockázat Számos kapcsolt vállalati hitel az általános célok finanszírozására euróban került felvételre a Deutsche Telekom AG-től (DT AG). A hitel felvételével együtt kétdevizás kamatcsere ügyleteket vagy deviza csereügyleteket köt a Magyar Telekom a Deutsche Telekom AG-val, ezzel forintra váltva a hitelekhez kapcsolódó teljes pénzáramlást. Bár a Társaság nem alkalmaz fedezeti elszámolást, a hitel és a kapcsolódó fedezeti tranzakciókat együtt vizsgálva az euró-forint árfolyam-ingadozásnak korlátozott a (nettó) hatása az eredményre és a tőkére.
209 Az alábbi tábla a DT AG-tól felvett hitelek devizánkénti megbontását mutatja be: Deviza 2022.12.31. 2023.12.31. HUF ..................................................................................................... 20 000 - EUR ..................................................................................................... 130 082 139 715 Összesen .................................................................................. 150 082 139 715 Érzékenység elemzés Az euró észszerűen lehetséges erősödése vagy gyengülése a forinttal szemben december 31-én hatással lett volna a külföldi pénznemben fennálló hitelek értékelésére és növelte (+) / csökkentette (-) volna a tőkét és az eredményt az alábbi táblázatban szereplő összegekkel. Ez az elemzés azt feltételezi, hogy minden más változó, különösen a kamatlábak változatlanok, és nem tartalmazza az előre jelzett értékesítések és beszerzések hatását. Mivel az eredményre gyakorolt hatás megegyezik a tőkére gyakorolt hatással, így csak az előbbi kerül feltüntetésre. Eredmény Erősödés Gyengülés 2022.12.31. EUR/HUF (20% elmozdulás) Hitel ....................................................................................................................... -26 016 26 016 Deviza csere ügylet ............................................................................................ 26 399 -26 399 Nettó hatás ............................................................................................... 383 -383 2023.12.31. EUR/HUF (10% elmozdulás) Hitel ....................................................................................................................... -13 971 13 971 Deviza csere ügylet ............................................................................................ 14 156 -14 156 Nettó hatás ............................................................................................... 185 -185 Egyéb árfolyamkockázat A Társaságnak további árfolyamkockázata főleg (i) a Társaság külföldi pénznemben fennálló készpénz állományából és (ii) a nemzetközi telekommunikációs társaságokkal elszámolt árbevételekből és kifizetésekből, valamint a (iii) külföldi pénznemben kötött szállítói szerződésekből ered. A deviza-kockázatkezelési politikának megfelelően a Magyar Telekom megfelelő mennyiségű devizát tart a bankszámláin vagy megvásárolja azt határidős ügylet keretében. A szükséges mennyiséget a vevőkövetelések és a rövid lejáratú szállítói tartozások következő időszaki egyenlege alapján határozzuk meg, annak érdekében, hogy az ilyen típusú kötelezettségekből adódó deviza kockázatra legyen elég fedezet. A Társaság devizában (euróban és dollárban) fennálló kötelezettség-állománya (a fenti hitelektől eltekintve) meghaladja a devizában (euróban és dollárban) fennálló eszközeinek állományát, ennek következtében a funkcionális deviza árfolyamában történő elmozdulás hatással lenne a Társaság eredményére.
210 A következő táblák a pénzügyi lízing követelések és kötelezettségek, szállítói kötelezettségek, valamint az összesített cashpool követelések és kötelezettségek devizánkénti megbontását mutatják be: 2022.12.31. (millió forintban) EUR USD GBP HUF Egyéb Pénzügyi lízing követelések összesen........ 2 707 31 - 256 - Lízing kötelezettségek összesen ................. -51 668 -37 - -85 259 - Szállítói kötelezettségek .............................. -48 043 -1 325 -10 -73 956 -21 Cashpool követelések ................................... - - - - - Cashpool kötelezettségek ........................... -608 120 - -25 743 - 2023.12.31. (millió forintban) EUR USD GBP HUF Egyéb Pénzügyi lízing követelések összesen........ 1 039 - - 175 - Lízing kötelezettségek összesen ................. -46 557 -6 - -87 368 - Szállítói kötelezettségek .............................. -47 063 -2 593 -3 -75 716 -7 007 Cashpool követelések ................................... 4 204 -823 - 1 588 - Cashpool kötelezettségek ........................... -1 742 -273 - -16 951 - 2023-ban a vevőkövetelések (rövid és hosszú lejáratú) 95%-a forintban és 5%-a euróban állt fenn (2022-ben 94% forintban és 6% euróban). A fenti kitettség csökkentésére a Magyar Telekom alkalmanként származékos ügyleteket köt. Az ehhez kapcsolódó nyitott rövid futamidejű határidős devizaügyletek negatív valós piaci értéke 64 millió forint (kötelezettség) volt 2023. december 31-én (2022-ben: 945 millió forint kötelezettség). Ezen devizaügyletek célja, hogy a jövőbeni devizabevételeket meghaladó deviza kifizetések árfolyamkockázatát mérsékeljék.
211 Érzékenység elemzés Az alábbi táblázatban szereplő pénznemek észszerűen lehetséges erősödése vagy gyengülése a forinttal szemben december 31-én hatással lettek volna a külföldi pénznemben fennálló pénzügyi instrumentumok értékelésére és növelték (+) / csökkentették (-) volna a tőkét és az eredményt az alábbi táblázatban szereplő összegekkel. Ez az elemzés azt feltételezi, hogy minden más változó, különösen a kamatlábak, változatlan, és nem tartalmazza az előre jelzett értékesítések és beszerzések hatását. Mivel az eredményre gyakorolt hatás megegyezik a tőkére gyakorolt hatással, így csak előbbi kerül feltüntetésre. Eredmény Erősödés Gyengülés 2022.12.31. EUR/HUF (20% elmozdulás) Rövid lejáratú devizás szállítói- és lízingtartozások, vevői és pénzügyi követelések, valamint bankbetétek nettó egyenlege ................................. -9 681 9 681 Kapcsolódó határidős devizaügyletek ............................................................ 5 524 -5 524 Nettó hatás ..................................................................................................... -4 157 4 157 USD/HUF (40% elmozdulás) Rövid lejáratú devizás szállítói- és lízingtartozások, vevői és pénzügyi követelések, valamint bankbetétek nettó egyenlege ................................. -482 482 Kapcsolódó határidős devizaügyletek ............................................................ 1 553 -1 553 Nettó hatás ............................................................................................... 1 071 -1 071 2023.12.31. EUR/HUF (10% elmozdulás) Rövid lejáratú devizás szállítói- és lízingtartozások, vevői és pénzügyi követelések, valamint bankbetétek nettó egyenlege ................................. -3 767 3 767 Kapcsolódó határidős devizaügyletek ............................................................ 3 179 -3 179 Nettó hatás ............................................................................................... -588 588 USD/HUF (15% elmozdulás) Rövid lejáratú devizás szállítói- és lízingtartozások, vevői és pénzügyi követelések, valamint bankbetétek nettó egyenlege ................................. -660 660 Kapcsolódó határidős devizaügyletek ............................................................ 238 -238 Nettó hatás ............................................................................................... -422 422 A volatilis nemzetközi pénzpiacok hatására a forintnak, mint funkcionális devizának az euróval szemben 10 százaléknál, az amerikai dollárral szemben 15 százaléknál is magasabb ingadozása is elképzelhető, mivel a rendkívüli piaci körülmények extrém árfolyammozgásokat eredményezhetnek a devizapiacokon. 5.1.1.2 Kamatlábkockázat A Magyar Telekom ki van téve a kamatlábak változásának is: BUBOR, ESTR, EURIBOR, SOFR és USD LIBOR. Ennek oka, hogy a kamatlábak ingadozása befolyásolja a fix kamatozású instrumentumok valós értékét, továbbá a változó kamatozású instrumentumokon keresztül a cash-flow-t. A nem derivatív fix kamatozású pénzügyi instrumentumok piaci kamatainak a változása nincs hatással az Adózott eredményre, mert egyik instrumentum sem kerül eredménnyel szemben valós értéken értékelésre. Másrészről, a fix kamatozású pénzügyi instrumentumok, melyek amortizált bekerülési értéken vannak nyilvántartva nincsenek kitéve kamat cash-flow kockázatnak, amint azt az IFRS 7 meghatározza. A piaci kamatok változása azon származékos kamat ügyletek (kamat- és devizacsere ügyletek) esetén, melyek nem tartoznak az IFRS 9 által meghatározott fedezeti ügyletek körébe, az Egyéb pénzügyi költségek – nettó sort befolyásolják (Nettó nyereség / veszteség a pénzügyi eszközök és kötelezettségek valós értékre történő átértékeléséből).
212 A piaci kamatok változása a nem derivatív, változó kamatozású pénzügyi instrumentumok kamat bevételeit/költségeit befolyásolja, amennyiben ezen kamatfizetéseket nem fedezzük kamatkockázat csökkentésére irányuló cash-flow fedezéssel. Pénzügyi eszközök A működéséből származó készpénz-többletet elsősorban a hitelek visszafizetésére fordítja a Társaság, így nincs érdemi nagyságrendű betétállománya. Pénzügyi kötelezettségek A pénzügyi kötelezettségek közül elsősorban a kapcsolt vállalkozásokkal (DT AG) szembeni hitelek és a kapcsolódó kamatcsere ügyletek vannak kitéve kamatkockázatnak. Ezen hitelek közül szinte valamennyinél a Magyar Telekom Nyrt. a kötelezett, mivel a Társaság finanszírozása központilag történik. A lenti elemzés a Társaság kamatkockázatnak való nettó kitettségét mutatja be, ami a hitelek és a kapcsolódó kamatcsere ügyletek együttes eredménye. Mivel a hitelportfolió döntő többsége forintban denominált, illetve kamatcsere ügyletekkel forint kamatozásra lett elcserélve, a Társaság pénzügyi kötelezettségei szinte kizárólag a forint kamatlábváltozásoknak vannak kitéve. A kamatkockázat megfelelő kezelése érdekében fix és változó kamatozású hitelek kombinációja alkotja a forint portfoliót. Az összes adósságállományhoz viszonyítva a fix kamatozású adósságállomány (beleértve a fix kamatozásúra elcserélt hiteleket, de ide nem értve a változó kamatozásúra cserélt hiteleket) 69 százalékot tett ki 2023. december 31-én (2022- ben 74%). Változó kamatozású kötelezettségek cash-flow érzékenysége A változó kamatozású hitelállomány (beleértve a változó kamatozású elcserélt hiteleket, de ide nem értve a fix kamatozásúra cserélt hiteleket) 31 százalékot tett ki a Társaság összes adósságállományához viszonyítva 2023. december 31-én (2022-ben 26%). A kamatlábak 200 bázispont észszerűen lehetséges változása a fordulónapon növelték (+) / csökkentették (-) volna a tőkét és az eredményt az alábbi táblázatban szereplő összegekkel. Ez az elemzés azt feltételezi, hogy minden más változó, különösen a devizaárfolyam, változatlan. Mivel az eredményre gyakorolt hatás megegyezik a tőkére gyakorolt hatással, így csak előbbi kerül feltüntetésre. Eredmény 200 bázispont növekedés 200 bázispont csökkenés 2022.12.31. Változó kamatozású kötelezettségek ............................................................. -3 291 3 291 Kamatcsere ügyletek ......................................................................................... 1 961 -1 961 Cash-flow érzékenység (nettó) ............................................................... -1 330 1 330 200 bázispont növekedés 200 bázispont csökkenés 2023.12.31. Változó kamatozású kötelezettségek ............................................................. -3 312 3 312 Kamatcsere ügyletek ......................................................................................... 1 876 -1 876 Cash-flow érzékenység (nettó) ............................................................... -1 436 1 436
213 A Társaság pénzügyi kötelezettségeinek kamatláb-kitettsége: 2022.12.31. 2023.12.31. Kamatráták DT AG-től és leányvállalatoktól felvett hitelek, cashpool kötelezettségek Swap-ok DT AG-től és leányvállalatoktól felvett hitelek, cashpool kötelezettségek Swap-ok BUBOR ........................................ 31 632 - 22 451 - EURIBOR/ESTR ......................... 131 422 -98 061 142 069 -93 781 USD LIBOR/SOFR...................... 1 510 - 1 096 - Összesen ................................. 164 564 -98 061 165 616 -93 781 A hitelekkel kapcsolatos további információk a 4.4.1 megjegyzésben. 5.1.2 Hitelezési kockázat Hitelezési kockázatról akkor beszélünk, ha egy pénzügyi instrumentumra vonatkozó szerződésben résztvevő egyik fél pénzügyi veszteséget okoz egy másik félnek kötelezettsége teljesítésének elmulasztásával. A fordulónapon fennálló hitelezési kockázatnak való kitettség maximális nagyságát a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban szereplő pénzügyi eszközök könyv szerinti értéke mutatja. A fordulónapon fennálló hitelezési kockázatnak való kitettség maximális nagyságát csökkentő garanciális megállapodásokat is ebben a fejezetben mutatjuk be. A hitelkockázatok döntő többsége a pénzeszközökkel, a 3 hónapnál hosszabb futamidejű bankbetétekkel és a vevőkövetelésekkel kapcsolatban merülhet fel, melyek döntően rövid lejáratúak. A partnerkockázat csökkentése és a finanszírozási költségek optimalizálása érdekében a Magyar Telekom a megtermelt készpénzt hitelek és kölcsönök törlesztésére fordítja, így jelentős bankbetéttel nem rendelkezik. A bankszámlán lévő készpénz elsősorban a napi likviditási igényekhez kapcsolódik, nem pedig befektetési célhoz. Emellett a Magyar Telekom csak jelentős hitelintézeteknél vezet bankszámlát a partnerkockázat további csökkentése érdekében. A vevőkövetelésekhez kapcsolódó hitelezési kockázat koncentrációja a Magyar Telekom nagy ügyfélszáma és annak ágazatonkénti és földrajzi területi kiterjedése miatt alacsony. A hitelezési kockázatok egyedi és portfóliószinten számított értékvesztések révén kerülnek figyelembevételre. Az éves szinten elszámolt értékvesztés 2023-ban az árbevétel 2%-a volt (2022-ben: 1,1%). További információért lásd a 3.3 és 4.2.2.2 megjegyzéseket. A Társaság különböző módszereket használ a fizetőképesség vizsgálatára, melyeket az alábbiakban ismertetünk. A fizetőképesség vizsgálat automatikusan történik a fizetőképesség-vizsgáló applikáció segítségével. Az igénybe vett szolgáltatás függvényében többféle ellenőrzés is lefut, mint például a csődlista, a cég belső, kockázatos címlistája, az elmúlt fél év behajtási története, a tartozás és a magyarországi mobilszolgáltatók feketelistájának ellenőrzése. A Fraud rendszer segítségével figyeljük az ügyfelek kiugró forgalmát és fraud gyanús viselkedését mobil, vezetékes és internet szolgáltatás esetében is. Üzleti ügyfelek esetében az ügyfélmenedzserek ellenőrzik, hogy az ügyfélnek van-e tartozása. A felszólítási folyamatok automatikusan futnak a számlázó rendszerekből az alábbi lépésekkel: SMS-küldés, emlékeztető Telekom applikáción keresztül, telefonos felszólítás, felszólító levél, korlátozás, felmondó levél és kikapcsolás. Közép- és nagyvállalatok esetében a felszólítási folyamat az első emlékeztető levéllel, manuálisan kezdődik. Ezt követően ez a folyamat is automatizált. A Társaság a hatályos jogszabályok alapján a különböző ügyfélcsoportok esetében különböző és testreszabott felszólítási lépéseket alkalmaz, eltérő határidőkkel és minimumtartozással. A szerződés felmondása után a folyamat várható sikeressége alapján több behajtási lépés kombinációja kerül alkalmazásra, úgymint behajtó cégek alkalmazása, a kintlévőség eladása és a jogi útra terelés. A folyamat minden lépését belső utasítások szabályozzák. További információk a 4.1.1 megjegyzésben.
214 5.1.3 Likviditási kockázat Likviditási kockázatról akkor beszélünk, ha egy társaság nehézségekbe ütközik pénzügyi kötelezettségeinek teljesítése kapcsán. A likviditási kockázat körültekintő kezelése kiterjed a kellő mennyiségű pénzeszköz, bankbetét, valamint megfelelő összegű kötelezően folyósítandó hitelkeret fenntartására. A Társaság pénzügyi tevékenysége a rugalmas finanszírozást célozza szabad hitelkeretek rendelkezésre tartásával. A Társaság le nem hívott banki hitelkerete 44,5 milliárd forint volt 2023. december 31-én (2022: 45,5 milliárd forint). A következő két táblázat a Magyar Telekom pénzügyi kötelezettségeinek – beleértve az utánuk fizetendő kamatokat is – a lejárati szerkezetét mutatja be (nem diszkontált összegek) 2023. és 2022. december 31-én. A pénzügyi kötelezettségeket a Társaság jellemzően a DT AG-tól felvett rövid lejáratú hitelekből finanszírozza, melyek a működőtőke és a folyamatos működés támogatására kerülnek folyósításra. A menedzsment úgy ítéli meg, hogy a rövid lejáratú kötelezettségek - hasonlóan a korábbi évekhez - refinanszírozásra kerülnek majd a DT AG által. A finanszírozási szükségletet a működési cash-flow, valamint harmadik feles hitelkeretmegállapodások is fedezni tudják. Ebből adódóan a beszámolási időszak végén fennálló pénzügyi eszközök (pénzügyi kötelezettségekkel összevetett) lejárati bontása nem mérvadó, ezért ezt nem szerepeltetjük az alábbi táblázatban. 2022.12.31. Összesen 1 éven belüli 1-5 év 5 éven túli Kötelezettségek szállítók felé – külső felek ............................................... 107 956 107 956 - - Kötelezettségek szállítók felé – kapcsolt vállalkozások.......................... 15 398 15 398 - - Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben ............. 193 839 91 333 102 506 - Származékos pénzügyi kötelezettségek kapcsolt féllel szemben ......... 2 035 2 035 - - Lízingkötelezettségek külső felekkel szemben ......................................... 158 151 28 763 69 661 59 727 Lízingkötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben .................... 5 967 1 402 4 553 12 Kötvények ......................................................................................................... 73 099 1 015 72 084 - Frekvenciadíj kötelezettségek ...................................................................... 144 995 9 588 35 153 100 254 Egyéb pénzügyi kötelezettségek ................................................................. 2 288 2 223 65 - Pénzügyi kötelezettségek cash-flow .................................................. 703 728 259 713 284 022 159 993 Nyitott swap pozíciók pénzáramlása Bruttó euró befolyások (millió euró) ......................................................... 264 8 256 - Bruttó forint befolyások (millió forint, azonnali árfolyamon)................. 105 666 3 202 102 464 - Bruttó forint kifizetések (millió forint) ........................................................ 85 064 1 910 83 154 - Nettó forint befolyások (+) / kiáramlások (-) millió forintban ........... 20 602 1 292 19 310 - Nyitott forward pozíciók pénzáramlása Bruttó euró befolyások (millió euró) ........................................................... 150 150 - - Bruttó USD befolyások (millió USD)............................................................ 11 11 - - Bruttó forint befolyások (millió forint, azonnali árfolyamon) ................. 64 170 64 170 - - Bruttó forint kifizetések (millió forint) ........................................................ 67 805 67 805 - - Nettó forint befolyások (+) / kiáramlások (-) millió forintban ........... -3 635 -3 635 - -
215 2023.12.31. Összesen 1 éven belüli 1-5 év 5 éven túli Kötelezettségek szállítók felé – külső felek ............................................. 118 005 118 005 - - Kötelezettségek szállítók felé – kapcsolt vállalkozások........................ 14 377 14 377 - - Pénzügyi kötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben ........... 171 735 122 879 48 856 - Származékos pénzügyi kötelezettségek kapcsolt féllel szemben ....... 121 121 - - Lízingkötelezettségek külső felekkel szemben ....................................... 156 271 30 092 70 517 55 662 Lízingkötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben .................. 5 797 1 450 4 336 11 Kötvények ....................................................................................................... 72 407 1 015 71 392 - Frekvenciadíj kötelezettségek .................................................................... 135 973 8 886 34 583 92 504 Egyéb pénzügyi kötelezettségek ............................................................... 3 636 3 593 43 - Pénzügyi kötelezettségek cash-flow ................................................. 678 322 300 418 229 727 148 177 Nyitott swap pozíciók pénzáramlása Bruttó euró befolyások (millió euró) ......................................................... 257 129 128 - Bruttó forint befolyások (millió forint, azonnali árfolyamon)................. 98 374 49 379 48 996 - Bruttó forint kifizetések (millió forint) ........................................................ 83 155 41 047 42 108 - Nettó forint befolyások (+) / kiáramlások (-) millió forintban ........... 15 219 8 332 6 888 - Nyitott forward pozíciók pénzáramlása Bruttó euró befolyások (millió euró) ........................................................ 203 203 - - Bruttó USD befolyások (millió USD) ......................................................... 5 5 - - Bruttó forint befolyások (millió forint, azonnali árfolyamon) ............... 79 437 79 437 - - Bruttó forint kifizetések (millió forint) ...................................................... 79 996 79 996 - - Nettó forint befolyások (+) / kiáramlások (-) millió forintban .......... -559 -559 - - A Magyar Telekom adósságportfoliójának átlagos lejárati ideje 1,5 év 2023. december 31-én (2022: 2,22 év). A pénzügyi instrumentumokhoz kapcsolódó változó kamatfizetések számításához a 2023. december 31-ét, illetve a 2022. december 31-ét megelőző legutolsó kamatfordulókor megállapított kamatlábakat használtuk. A tényleges cash-flow-k eltérhetnek, ha a változó kamatlábak változnak a jövőbeni időszakokban. További információk a 4.4.1 megjegyzésben. 5.2 Tőkekockázat kezelése A Társaság célja a tőkeszerkezet alakításával, hogy megőrizze a folyamatos működés képességét, hogy részvényeseinek és egyéb érdekeltségi csoportjainak hasznot biztosítson, és egy optimális tőkeszerkezetet tartson fenn a tőkeköltség csökkentése érdekében. A Társaság vezetősége tesz javaslatot a tulajdonosoknak (az Igazgatóságon keresztül) az osztalékfizetésre vagy egyéb változtatásokra a Társaság saját tőkéjében, annak érdekében, hogy optimalizálja a Társaság tőkeszerkezetét. Ez úgy valósítható meg, hogy a Társaság módosítja a részvényeseknek fizetett osztalék nagyságát, visszafizetheti a tőke egy részét a tulajdonosoknak tőkeleszállítás keretében, vagy saját részvényt adhat el vagy vehet. 2023-ban a Magyar Telekom Igazgatósága 29 459 millió forint osztalékot hagyott jóvá (2022-ben 15 000 millió forintot) és a Társaság Igazgatósága a 2023 áprilisában tartandó Éves Rendes Közgyűlésének 41 561 millió forint osztalék kifizetését javasolja. A fentieken túl – a 2013. évi V. törvény (Ptk.) értelmében a Magyar Telekomnak biztosítania kell, hogy a Társaság Saját tőkéje ne csökkenjen a Jegyzett tőke kétharmada alá, vagyis a tartalékok összege ne legyen negatív. A Társaság megfelel ennek a szabályozásnak. A tőke, melyet a Társaság menedzsel, 696 milliárd forintot tett ki 2023. december 31-én (2022: 666 milliárd forint), lásd 16. megjegyzést.
216 6 NYERESÉGADÓ 6.1 Nyereségadók – számviteli politikák A nyereségadók a tényleges és a halasztott adóból állnak. Az Adózott eredményben kerülnek elszámolásra, kivéve azt az összeget, amely üzleti kombinációhoz, vagy olyan tételekhez kapcsolódik, amelyek közvetlenül a tőkében vagy az egyéb átfogó jövedelemben kerülnek elszámolásra. 6.1.1 Tényleges adó A tényleges adó az adott évre vonatkozó adóköteles nyereség (negatív adóalap) után várhatóan fizetendő vagy járó adóból és a korábbi évek tekintetében a fizetendő vagy járó adót módosító tételekből áll. A fizetendő vagy járó adó a várhatóan fizetendő vagy járó adó összegére vonatkozó legjobb becslés, amely – ha van ilyen – tükrözi a nyereségadóval kapcsolatos bizonytalanságokat. Értékelése a beszámolási időszak végéig jogszabályba foglalt, vagy lényegileg jogszabályba foglalt adókulcsok felhasználásával történik. A tényleges adó magában foglalja az osztalékból származó bármely adót is. A tényleges adókövetelések és kötelezettségek beszámításra kerülnek, ha bizonyos feltételek teljesülnek. A nyereségadók a társasági adóból, a helyi iparűzési adóból és az egyéb nyereségadókból állnak. 6.1.1.1 Társasági adó A társasági adót a magyarországi központi adóhatóságoknak kell fizetni. Az adó alapja az adóalany számviteli eredménye, módosítva a le nem vonható és nem adóköteles tételekkel. A kapott osztalékhoz kapcsolódó forrásadó is bemutatásra kerül a társasági adóban. 2017. január 1-jétől a társaságiadó-kulcs egységesen 9%-os. 6.1.1.2 Helyi iparűzési adó és egyéb nyereségadók A helyi iparűzési adó, olyan helyi szinten kivetett magyarországi adónem, amelyet a társaságok nettó módon számolt eredményére vetnek ki, rendszerint a társasági adónál jelentősen magasabb az adóalap, de lényegesen alacsonyabb az alkalmazott adókulcs. Az egyéb nyereségadók az innovációs járulékot tartalmazzák, amelyet a helyi iparűzési adóhoz hasonlóan kell kalkulálni, de alacsonyabb az adókulcs és a központi költségvetésbe kerül befizetésre. 6.1.2 Globális minimumadó Magyarországon bevezetésre került a globális minimumadó összhangban az OECD Pillar II szabályaival és a kapcsolódó EU irányelvekkel. 2024-től a Magyar Telekom csoport alanya a globális minimumadónak, azzal hogy egyes részletszabályok megjelenése csak a 2024-es év során várható. Ebből következően jelen beszámolási időpontban nem kell minimumadót fizetni. A Magyar Telekom csoport a globális minimumadóhoz kapcsolódóan alkalmazza a halasztott adó elszámolása és közzététele alóli mentességet az IAS.12.88A és 4A szerint. Tekintettel arra, hogy az alkalmazandó jogszabályok még nem jelentek meg teljes egészében, valamint az előírások igen összetettek, jelenleg nem lehetséges megbízható becslést adni a globális minimumadó nagyságrendjéről. Így a potenciális adókötelezettség kiszámítása a beszámoló készítéskor rendelkezésre álló információk alapján történt (múltbeli adatok és jövőbeni tervek). Ezen becslés szerint 2024-ben Magyarországon várhatóan nem keletkezik globális minimumadó fizetési kötelezettség. Ugyanakkor a Magyar Telekom csoportnak olyan országokban is vannak leányvállalatai, ahol a jövedelemadó mértéke alacsonyabb, mint 15% (pl. Észak-Macedónia). A Magyar Telekom csoport becslése szerint a fizetendő globális minimumadó nagyságrendje 2024-ben 100 millió forint alatt marad. 6.1.3 Halasztott adó Halasztott adó az eszközök és kötelezettségek adóalapja és a Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban szereplő könyv szerinti értéke közötti átmeneti különbségek után kerül elszámolásra. Halasztott adót nem számolunk el abban az esetben, ha egy eszközt vagy kötelezettséget először ismerünk el a könyvekben egy olyan – nem üzleti kombinációs – tranzakció keretében, amely nincs hatással sem a számviteli, sem az adózandó eredményre.
217 A halasztott adó összegét olyan – jogszabályba foglalt vagy lényegileg jogszabályba foglalt, a mérlegfordulónapon is érvényes – adókulcsok használatával képezzük, amelyek várhatóan érvényesek lesznek az átmeneti különbözetek visszafordulásának időpontjában is. Halasztottadó-követelés elszámolására olyan mértékben kerül sor, amilyen mértékben valószínűsíthető, hogy a jövőben lesz olyan adóköteles nyereség (vagy visszaforduló halasztottadó-kötelezettség), amellyel szemben a halasztott adó követelés érvényesíthető. 6.2 Nyereségadó ráfordítás az eredményre vonatkozó kimutatásban Az alábbi tábla mutatja az eredményre vonatkozó kimutatásban szereplő elszámolt nyereségadók összegét. Nyereségadó ráfordítás 2022 2023 Társasági adó ..................................................................................................... 1 627 1 966 Helyi iparűzési adó ............................................................................................ 7 944 8 662 Egyéb nyereségadó ......................................................................................... 1 254 1 355 Halasztott adó ráfordítás................................................................................. 3 306 3 590 Összesen ................................................................................................ 14 131 15 573 6.2.1 Adólevezetés Az alábbi tábla mutatja be azokat a különbségeket, melyek a pénzügyi kimutatásokban szereplő adóráfordítás és azon elméleti összeg között keletkeztek, melyet a hivatalos adókulcs használatával kapnánk. 2022 2023 Adózás előtti eredmény ............................................................................ 73 660 90 012 Számított adó 9% ....................................................................................... (a) -6 629 -8 101 Adóalapot nem képező tételek adóhatása ............................................ (b) 1 304 1 351 Le nem vonható költségek nyereségadó hatása ................................. (c) -462 -301 Helyi iparűzési adó ..................................................................................... (d) -7 944 -8 662 Egyéb nyereségadók ................................................................................. (d) -1 254 -1 355 Egyéb nyereségadók adóalap csökkentő hatása ................................. (e) 828 902 Beruházási adókedvezmény jelenérték hatása .................................... (f) 26 593 Nyereségadó ráfordítás ................................................................... -14 131 -15 573 Effektív adókulcs ....................................................................................... 19,18% 17,30% Az (a)-(f) magyarázatokat lásd a következőkben. (a) A fenti megbontásnál alkalmazott adókulcs, a magyarországi társasági adókulcs, melynek mértéke 2023-ban 9% (2022-ben 9%). (b) Az adóalapot nem képező tételek elsősorban azokat a költségeket tartalmazzák, amelyek nem részei az adózás előtti eredménynek, ugyanakkor az egyedi társasági adóalap számításánál levonhatónak minősülnek. Ide tartozik többek között azon eszközök (vagy eszköz többletértékek) értékcsökkenése, amelyek nem szerepelnek az egyedi beszámolóban eszközként, és a halasztott adó számításnál nem vettük figyelembe. (c) A levezetés e sora tartalmazza az adózás előtti eredmény részét képező, de az egyedi társasági adó számításánál le nem vonható költségek – idő előtti követelés leírások, bizonyos értékvesztések, valamint a nem levonható bírságok - negatív adóhatását. (d) A helyi iparűzési adó és az egyéb nyereségadók Magyarországon fizetendő helyi és központi adókat tartalmaznak. A helyi iparűzési adó és az innovációs járulék, melyeket a vállalatok bizonyos nettó módon számított eredménye alapján állapítanak meg a társasági adóalapnál egy lényegesen magasabb adóalapra vetített, de lényegesen alacsonyabb
218 (maximum 2%-os) adókulccsal. Mivel a levezetés első sora csak a társasági adókulccsal számított elméleti adó összegét mutatja, a Magyar Telekom esetében a helyi iparűzési adó és az innovációs járulék további nyereségadó költséget eredményez. (e) A helyi iparűzési adó és az innovációs járulék a társasági adó szempontból levonhatónak minősülnek, amelynek pozitív hatásait ez a sor jeleníti meg. (f) A beruházási adókedvezmények jelenérték hatása azt az összeget mutatja, amennyivel növelt értéken lehet igénybe venni az adókedvezményt, ha az nem a beruházás évében, hanem későbbi évben vagy években kerül felhasználásra. További információ a 6.3.2.1 megjegyzésben. 6.3 Nyereségadó a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban 6.3.1 Tényleges adó a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban A Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban szereplő tényleges adókövetelések és -kötelezettségek a társasági adó és egyéb nyereségadó magyar adóhatóságoknak járó és fizetendő összegét mutatja. 6.3.2 Halasztott adó a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban A Magyar Telekom Nyrt. halasztott adó egyenlegei a következőek: Egyenleg 2021.12.31 Eredmény- kimutatás hatás Egyéb mozgások Egyenleg 2022.12.31. Eredmény- kimutatás hatás Egyéb mozgások Egyenleg 2023.12.31. Halasztott adó követelés/(kötelezettség) Beruházási adókedvezmény (6.3.2.1 megjegyzés)............................................... 886 -3 207 6 052 3 731 -3 346 5 638 6 023 Követelések és készletek értékvesztése ............................................. 1 316 86 - 1 402 648 - 2 050 Ingatlanok, gépek és berendezések és immateriális javak ..................................... -5 730 -123 - -5 853 -819 - -6 672 Goodwill ..................................................... -14 481 - - -14 481 - - -14 481 Céltartalék képzése kötelezettségekre és költségekre ........................................... 1 691 -62 - 1 629 -73 - 1 556 Összes nettó halasztott adó ............... -16 318 -3 306 6 052 -13 572 -3 590 5 638 -11 524 Ebből: halasztott adó kötelezettség...... -20 211 -20 334 -21 153 Ebből: halasztott adó követelés ............ 3 893 6 762 9 629 Az egyéb mozgások oszlopa tartalmazza a 2022-ben és 2023-ban elszámolt energiahatékonyság-javító beruházási adókedvezmény növekedését. A fejlesztési adókedvezményekhez kapcsolódó halasztott adó követelések a kapcsolódó eszközbeszerzések aktivált költségeivel szemben kerültek elszámolásra. A leányvállalatokban birtokolt részesedések miatt keletkező átmeneti különbségek közül 20 799 millió forint értékű nettó átmeneti különbözetre nem számoltunk el halasztott adó kötelezettséget 2023. december 31-én (2022-ben 20 799 millió forint volt az az átmeneti különbözet, melyre nem képeztünk kötelezettséget). A goodwillen képzett halasztott adó kötelezettség az Emitel Zrt. és a T-Mobile felvásárlása során a Társaság egyedi könyveiben képzett goodwillhez kapcsolódik, amely cégek beolvadtak a Magyar Telekomba. A goodwill értékcsökkenése társasági adóban elismert költségnek minősül, az IFRS-ek szabályai szerint viszont nem történik értékcsökkenés elszámolás a goodwillal kapcsolatban. A két megközelítésből eredő eltérést fejezi ki a halasztott adó kötelezettség.
219 6.3.2.1 Beruházási adókedvezmény A Magyar Telekom Nyrt. 2020 óta energiahatékonysági adókedvezmény programokat valósított meg. A jogszabályokban leírt auditálási követelményeknek eleget tett, független külső szakértők igazolták, hogy a beruházások megfelelnek az energiahatékonyság kritériumainak. A beruházási adókedvezmény a beruházási költségek csökkenéseként került kimutatásra, a teljes kedvezmény állományra pedig halasztott adó követelést képzett a Társaság. Az adókedvezményből 3 940 millió forintot a 2023-as adóelszámolás során érvényesít a Társaság, a fennmaradó 6 023 millió forintos hányad pedig halasztott adó követelésként marad a könyveiben, ezt várhatóan a 2024-ben keletkező társasági adókötelezettséggel szemben fogja felhasználni. Az energiahatékonysági adókedvezményeinek részletei az alábbi táblázatban láthatóak a 2023. december 31-i állapotnak megfelelően: Kedvezmény keletkezésének éve Figyelembe vehető eszköz- beruházás összege Megállapított adó- kedvezmény Adó- ráfordítással szemben megjelenített növekedés Felhasznált adó- kedvezmény Fennmaradó adókedvez- mény értéke 2023.12.31 Lejárat éve 2020 7 650 2 752 9 -2 761 - 2025 2021 12 614 4 642 26 -4 668 - 2026 2022 17 384 6 003 593 -6 259 337 2027 2023 17 351 5 686 - - 5 686 2028 Összesen .......... 54 999 19 083 628 -13 688 6 023 Annak érdekében, hogy a Társaság az adókedvezményeket és az adócsökkentő tételeket igénybe tudja venni, szigorú feltételeket kellett teljesítenie az erre vonatkozó adószabályok értelmében. A Társaság eleget tett az energiahatékonysági adókedvezményekre vonatkozó előírásoknak. 6.4 A tényleges adó a Cash-flow kimutatásban A Társaság az adóbevallásban érvényesített energiahatékonysági adókedvezményt befektetési tevékenységhez kapcsolódó pénzmozgásnak minősítette a Cash-flow kimutatásban. Az alábbi tábla mutatja hogyan oszlik meg a ténylegesen kifizetett adó az egyes tevékenységek között a Cash-flow kimutatásban: Tevékenységek a Cash-flow kimutatásban 2022 2023 Üzleti tevékenységből származó cash-flow (nyereségadó soron került bemutatásra) ......... -15 640 -14 255 Befektetési tevékenységből származó cash-flow (az adóbevallásban a beruházási adókedvezményre igénybe vett) ...................................................................................................... 4 264 3 234 Pénzügyi tevékenységből származó cash-flow ............................................................................. - - Összesen ................................................................................................................................. -11 376 -11 021 A Magyar Telekom 2020 óta hajt végre energiahatékonysági beruházást, amelynek alapján 2022-ben és 2023-ban csökkentett társasági adót fiezetett. 6.5 Adóellenőrzés Az adóhatóság az adóbevallást követő évtől számított öt éven belül bármikor ellenőrizheti a könyveket, és pótlólagos adót vethet ki büntetéssel, illetve késedelmi kamattal növelve. A menedzsmentnek nincs tudomása olyan körülményről, amelyből a Társaságnak ilyen jogcímen jelentős kötelezettsége származhatna. 6.6 A Magyar Telekom osztalékfizetése A Magyar Telekom által fizetendő és fizetett osztalékot forrásadó, illetve nyereségadó terhelheti a tulajdonos országa szerinti adótörvények alapján. Ez azonban nincs hatással a jóváhagyott osztalék összegére vagy a Magyar Telekom adószámaira, mivel az említett adók – amennyiben vannak – a tulajdonost terhelik.
220 7 KÉSZLETEK 7.1 Készletek – számviteli politikák A készletek a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon, a bekerülési érték elszámolásának módszerével szerepelnek a pénzügyi kimutatásokban. A bekerülési érték súlyozott átlagár alapján kerül kiszámításra. A készletek bekerülési értéke tartalmaz minden, a készletek beszerzéséhez, előállításához, illetve a jelenlegi helyére és állapotába kerüléséhez kapcsolódóan felmerült költséget. A nettó realizálható érték a még hátralévő előállítási költséggel, illetve az értékesítés költségével csökkentett, normál üzletmenetben alkalmazott, becsült eladási ár. A készletek értékvesztését az egyéb működési költségek között számoljuk el az eredménykimutatásban. 7.2 Készletek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban 2022.12.31. 2023.12.31. Továbbértékesített készletek. .......................................................................... 18 904 27 901 Egyéb készletek................................................................................................... 511 545 19 415 28 446 Értékvesztés ......................................................................................................... - - Összesen .................................................................................................... 19 415 28 446 A Társaság készletei nincsenek biztosítékkal terhelve sem 2022., sem 2023. december 31-én. A készletekre elszámolt értékvesztés, sem annak visszaírása nem jelentős, így erről nem mutatunk be külön mozgástáblát. 8 ÉRTÉKESÍTÉSRE TARTOTT ESZKÖZÖK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK 8.1 Értékesítésre tartott eszközök és kötelezettségek – Számviteli politikák Az „értékesítésre tartott eszközök” kategória olyan eszközöket (jellemzően ingatlanokat és szorosan kapcsolódó egyéb eszközöket) tartalmaz, amelyek a Társaság további működéséhez nem szükségesek, eladásra kijelöltek, és azok eladására nagy valószínűséggel 12 hónapon belül sor kerül, és amely eszköz annak jelenlegi állapotában készen áll az azonnali értékesítésre, olyan feltételek alapján, amelyek az ilyen eszközök értékesítése esetében szokásosak és megszokottak. Ezek az eszközök a könyv szerinti értékük és az elidegenítési költséggel csökkentett valós értékük közül az alacsonyabbikon kerülnek értékelésre. Ezen eszközök esetében az értékcsökkenés elszámolása abban az időpontban megszűnik, amikor az eszközt értékesítésre tartott eszközzé minősítik. Abban az esetben, ha egy ingatlanok, gépek és berendezések vagy immateriális javak közé sorolt eszközt jelölnek ki az értékesítésre és az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós érték alacsonyabb, mint a könyv szerinti érték, a különbség az éves eredményben értékvesztésként (Értékcsökkenési leírás és amortizáció) kerül elszámolásra. Amennyiben az eszközök értékesítésre történő kijelölési kritériuma megszűnik, úgy azokat a továbbiakban nem lehet értékesítésre kijelöltként nyilvántartani. Azon eszközöket, amelyek már nem minősülnek értékesítésre tartottnak, a következők közül az alacsonyabb értéken kell értékelni: az értékesítésre tartott minősítését megelőző könyv szerinti értéke, módosítva az értékcsökkenéssel, amortizációval, amelyet elszámoltak volna, ha az eszköz nem lett volna értékesítésre kijelölve és annak megtérülő értéke a megtartásra vonatkozó döntés meghozatalának időpontjában.
221 8.2 Értékesítésre tartott eszközök a Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban Értékesítésre tartott eszközök és kapcsolódó kötelezettségek az alábbiakban kerülnek bemutatásra. 2022.12.31. 2023.12.31. Ingatlanok, gépek és berendezések ............................................................ - 260 Összesen ............................................................................................... - 260 9 INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK 9.1 Ingatlanok, gépek és berendezések – számviteli politikák Az ingatlanok, gépek és berendezések bekerülési értékük halmozott értékcsökkenéssel és halmozott értékvesztéssel csökkentett értéken kerülnek értékelésre. Egy ingatlanok, gépek és berendezések közé sorolt eszköz bekerülési értéke tartalmazza a kedvezményekkel és rabattal csökkentett beszerzési árat, beleértve az importvámot és a vissza nem igényelhető adókat, és minden olyan közvetlen költséget, amely az eszköz működési helyére történő szállításához, illetve a menedzsment által kívánatosnak tartott módon történő beüzemeléséhez szükséges. Az eszköz leszerelésének, eltávolításának, valamint a helyszín helyreállításának becsült költségei is a bekerülési érték részét képezik, amennyiben a kötelezettségre az IAS 37 rendelkezései szerint céltartalékot kell képezni (lásd 13. megjegyzést). Az ingatlanok, gépek és berendezések beszerzéséhez kapcsolódó kormányzati támogatás az eszköz eredeti bekerülési értékéből levonásra kerül, és annak hatása az eredményben az eszköz hasznos élettartama alatt, a kisebb mértékű értékcsökkenés révén mutatkozik. Az előírt feltételeket teljesítő befektetési projektekhez kapcsolódó adókedvezmények is ilyen módon kerülnek elszámolásra (lásd 6.3.2.1 megjegyzés). Távközlési berendezések esetében a bekerülési érték tartalmazza a kapcsolódó hitelezési költségeket, beleértve a kötvény kamatot is. Meglévő eszközökre fordított többletráfordításokat akkor aktiválunk, ha az eszközként való aktiválás vagy a ráaktiválás feltételeit teljesítik, míg a karbantartási és javítási költségek felmerülésükkor költségként kerülnek elszámolásra. Az eszközök selejtezésekor a bekerülési érték és a halmozott értékcsökkenés kivezetésre kerül, a veszteség értékcsökkenésként az eredményben (Értékcsökkenési leírás és amortizáció) kerül elszámolásra. Az eszköz eladásakor a bekerülési érték és a halmozott értékcsökkenés kivezetésre kerül, az esetleges nyereség vagy veszteség az átfogó eredményben (Egyéb működési bevételek/költségek) kerül elszámolásra. Az ingatlanok, gépek és berendezések értékcsökkenése lineáris módszer szerint kerül elszámolásra. Az eszközök bekerülési értékét a használatbavétel időpontjától kezdődően, az eszközök hasznos élettartama alatt írjuk le. A Magyar Telekom a hasznos élettartamokat és maradványértékeket az aktuális fejlesztési tervek és technológiai fejlődés figyelembevételével évente felülvizsgálja. A hasznos élettartam legfrissebb felülvizsgálata által érintett eszközcsoportokat a 9.3 megjegyzés részletezi. A rendszeres felülvizsgálat mellett az adott év során meghozott beruházási döntések eredményeképp is módosulhat az eszközök hasznos élettartama. Az ingatlanok, gépek és berendezések különböző csoportjainak becsült hasznos élettartama a következő: Év Épületek ..................................................................................................................................................... 5–50 Alépítmények, kábelek és egyéb külső létesítmények .................................................................... 3–38 Egyéb távközlési berendezések ........................................................................................................... 2–25 Egyéb berendezések .............................................................................................................................. 2–50 Az üzemelő ingatlanok, gépek és berendezések különböző csoportjainak hasznos élettartama növekedhet, ha felújítás történik az eszközön. Automatikusan nem történik hasznos élettartam módosítás, csak abban az esetben, ha a beruházás
222 eredményeként jelentősen megnövekedik az eszköz hasznos élettartama, ami egyedileg, megalapozott szakértői döntés alapján kerül meghatározásra. Minden olyan esetben, amikor bizonyos események vagy a körülmények megváltozása arra utal, hogy a tárgyi eszközök könyv szerinti értéke valószínűleg nem térül meg, megvizsgáljuk, hogy bekövetkezett-e értékvesztés. Az értékvesztés mértéke az eszköz könyv szerinti értéke és megtérülő értéke közötti különbség. A megtérülő érték az eszköz elidegenítési költségekkel csökkentett valós értéke (FVLCD) és használati értéke közül a magasabb. A megtérülő értéket az eszközökre vonatkozóan egyedileg kell megbecsülni. Ha az eszköz megtérülő értékének meghatározása egyedileg nem lehetséges, annak a pénztermelő egységnek (CGU) a megtérülő értékét kell megállapítani, amelyhez az eszköz tartozik. Ezen eszközök értékvesztésének vizsgálatához az eszközöket azon a legalacsonyabb szinten csoportosítjuk, amelyhez önállóan beazonosítható cash-flow rendelhető. Az FVLCD különböző értékelési módszerek segítségével kerül meghatározásra. Ilyen módszer például egy közelmúltbeli szokásos piaci tranzakció tapasztalatainak felhasználása; egyéb, lényegüket tekintve nagyon hasonló instrumentumokra való utalás, diszkontált cash-flow elemzés, illetve az opciós értékelési modell, ahol a piaci tényezők szerepét maximálisan, míg a lehetséges cégspecifikus tényezőket a lehető legkisebb mértékig vesszük figyelembe. Ha az FVLCD meghaladja az eszköz vagy a CGU könyv szerinti értékét, akkor az eszközre vagy CGU-ra vonatkozóan nem kerül értékvesztés elszámolásra és nem szükséges kiszámolni az eszközök használati értékét. Az ingatlanok, gépek és berendezések értékvesztése az Eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban az Értékcsökkenési leírás soron kerül elszámolásra. A Magyar Telekom a kis értékű eszközöket is tárgyi eszközként tartja nyilván és az eszköz bekerülési értékét a hasznos élettartam alatt amortizálja. Ezen szabályozástól eltérően csak a védőberendezések azonnali értékcsökkenése megengedett a költséghatékonysági szempont figyelembe vételével.
223 9.2 Ingatlanok, gépek és berendezések a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban Telek és épületek Távközlési eszközök Egyéb Összesen 2022.01.01. Bruttó érték ......................................................................... 88 984 937 463 70 087 1 096 534 Halmozott értékcsökkenés ............................................... -42 525 -637 424 -60 497 -740 446 Könyv szerinti érték ..................................................... 46 459 300 039 9 590 356 088 Ebből értékesítésre tartott eszközök .............................. -115 355 973 Könyv szerinti érték – 2022.01.01. ............................. 46 459 300 039 9 590 356 088 Beruházás ............................................................................. 433 81 901 2 104 84 438 Helyreállítási kötelezettség felülvizsgálata miatti értékváltozás ....................................................................... 516 - - 516 Kivezetés .............................................................................. -96 -455 -84 -635 Tárgyévi értékcsökkenés .................................................. -2 574 -49 244 -3 981 -55 799 Átsorolás .............................................................................. 244 243 389 876 Könyv szerinti érték – 2022.12.31. ............................. 44 982 332 484 8 018 385 484 2022.12.31. Bruttó érték ......................................................................... 89 245 968 345 65 237 1 122 827 Halmozott értékcsökkenés ............................................... -44 263 -635 861 -57 219 -737 343 Könyv szerinti érték ..................................................... 44 982 332 484 8 018 385 484 Ebből értékesítésre tartott eszközök .............................. - 385 484 Könyv szerinti érték – 2023.01.01. ............................. 44 982 332 484 8 018 385 484 Beruházás ............................................................................. 1 599 56 315 4 550 62 464 Helyreállítási kötelezettség felülvizsgálata miatti értékváltozás........................................................................ 508 - - 508 Kivezetés .............................................................................. -146 -577 -48 -771 Tárgyévi értékcsökkenés .................................................. -2 724 -50 175 -3 859 -56 758 Átsorolás .............................................................................. 231 891 164 1 286 Könyv szerinti érték – 2023.12.31. ............................. 44 450 338 938 8 825 392 213 2023.12.31. Bruttó érték ......................................................................... 91 336 961 186 67 647 1 120 169 Halmozott értékcsökkenés ............................................... -46 886 -622 248 -58 822 -727 956 Könyv szerinti érték ...................................................... 44 450 338 938 8 825 392 213 Ebből értékesítésre tartott eszközök .............................. -260 391 953 A fenti tábla tartalmazza azokat a tárgyi eszközöket, amelyek operatív lízingbe vannak adva, további információ a 17.3 megjegyzésben található.
224 A használatijog eszközök mögöttes eszköz kategóriái szerinti bontást az alábbi táblázat mutatja. További információk a 17. megjegyzésben. Telek és épületek Távközlési eszközök Egyéb Összesen 2022.01.01. Bruttó érték .......................................................................... 97 524 61 325 8 636 167 485 Halmozott étékcsökkenés ................................................. -28 643 -14 342 -4 514 -47 499 Könyv szerinti érték – 2022.01.01. ............................. 68 881 46 983 4 122 119 986 Beruházás ............................................................................. 9 813 9 412 10 556 29 781 Kivezetés............................................................................... -858 -10 659 -679 -12 196 Tárgyévi értékcsökkenés ................................................... -11 077 -4 708 -4 020 -19 805 Átsorolás ............................................................................... - -876 - -876 Könyv szerinti érték – 2022.12.31. ............................. 66 759 40 152 9 979 116 890 2022.12.31. Bruttó érték .......................................................................... 105 100 52 579 15 601 173 279 Halmozott értékcsökkenés ............................................... -38 341 -12 427 -5 622 -56 389 Könyv szerinti érték ...................................................... 66 759 40 152 9 979 116 890 Könyv szerinti érték – 2023.01.01. ............................. 66 759 40 152 9 979 116 890 Beruházás ............................................................................. 10 648 11 334 1 927 23 909 Kivezetés............................................................................... -682 -155 -165 -1 002 Tárgyévi értékcsökkenés ................................................... -12 620 -4 798 -3 535 -20 953 Átsorolás ............................................................................... - -1 286 - -1 286 Könyv szerinti érték – 2023.12.31. ............................. 64 105 45 247 8 206 117 558 2023.12.31. Bruttó érték .......................................................................... 114 314 61 610 16 545 192 469 Halmozott értékcsökkenés ............................................... -50 209 -16 363 -8 339 -74 911 Könyv szerinti érték ...................................................... 64 105 45 247 8 206 117 558 Az ingatlanok, gépek és berendezések 2023. december 31-i záró egyenlege 37 475 millió forint értékben (2022: 49 919 millió forint) tartalmaz befejezetlen beruházásokat. A fenti táblában a befejezetlen beruházás abban a kategóriában szerepel, amelyben az eszköz üzembe helyezése várható. A Helyreállítási kötelezettség felülvizsgálata miatti értékváltozás sor tartalmazza az eszköz miatt felmerülő helyreállítási kötelezettség változását, amellyel a könyv szerinti értéket kell módosítani a céltartalékkal szemben. További információk a 13.2.4 megjegyzésben találhatók. A Társaság sem 2022-ben, sem 2023-ban nem számolt el értékvesztést. A Társaság ingatlanjai, gépei és berendezései nem szolgáltak hitelek és egyéb kölcsönök fedezeteként, illetve nincsenek biztosítékkal terhelve sem 2022., sem 2023. december 31-én.
225 9.3 Hasznos élettartam felülvizsgálata A Társaság tárgyi eszközei hasznos élettartamának (és maradványértékeinek) stratégiai irányokon és elfogadott éves beruházási terveken alapuló 2023. évi felülvizsgálatának eredménye számos eszköz hasznos élettartamát érintette. Az élettartam-változás következtében az értékcsökkenés eredeti trendje az alábbiak szerint módosult. 2023 2024 2025 2026 2026 után Értékcsökkenés költségben bekövetkező növekedés (+) / csökkenés (-) .............................. 480 -1 368 581 392 -85 A Társaság tárgyi eszközei hasznos élettartamának (és maradványértékeinek) stratégiai irányokon és elfogadott éves beruházási terveken alapuló 2022. évi felülvizsgálatának eredménye számos eszköz hasznos élettartamát érintette. Az élettartam-változás következtében az értékcsökkenés eredeti trendje az alábbiak szerint módosult. 2022 2023 2024 2025 2025 után Értékcsökkenés költségben bekövetkező növekedés (+) / csökkenés (-) .............................. 1 351 -1 292 315 105 -479 10 IMMATERIÁLIS JAVAK 10.1 Immateriális javak – számviteli politikák Az immateriális javak – kivéve a goodwill - a bekerülési értékük halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett értékén kerülnek értékelésre. A vásárolt számítógépes szoftvereket a beszerzéshez és üzembe helyezéshez kapcsolódó költségek alapján meghatározott értéken aktiváljuk. A számítógépes szoftverek fejlesztésével és karbantartásával kapcsolatos költségeket felmerüléskor általában költségként számoljuk el. A Társaság által ellenőrzött beazonosítható és egyedi számítógépes szoftverek kifejlesztésével kapcsolatos közvetlen költségek, amelyek valószínűleg egy éven túlmenő és a bekerülési költségeket meghaladó hasznot hoznak, az immateriális javak között kerülnek elszámolásra. A közvetlen költségek közé tartoznak a szoftverfejlesztés személyi jellegű költségei, valamint a hitelezési költségek és a közvetett költségek arányos része. Az eszközként aktivált számítógépes szoftverek jellemzően megvásárolt elemeket tartalmaznak és csak kisebb mértékben aktivált saját költségeket, így ezeket nem tekintjük saját fejlesztésű szoftvernek. A teljes mértékben saját erőforrással előállított szoftverek az összes szoftver elhanyagolhatóan kis részét teszik ki, így nincsenek elkülönítetten bemutatva. A hosszú távú frekvenciahasználati licencek beszerzésével kapcsolatos költségek az immateriális javak között kerülnek megjelenítésre, amikor a Társaság a licenc alapján jogot szerez arra, hogy díjat vethessen ki a szolgáltatás igénybevevőire. A frekvenciahasználat jövőbeli éves díjainak jelenértékét az esetben aktiváljuk, ha ezek megbízhatóan becsülhetők, különben Egyéb működési ráfordításként számoljuk el abban az évben, amelyre a befizetési kötelezettség vonatkozik. A koncessziós jogok és licencek hasznos élettartama a vonatkozó megállapodások feltételei szerint van meghatározva, és lineáris módszer szerinti értékcsökkenést számolunk el rájuk a frekvenciahasználat kezdetétől az eredeti koncessziós jog, illetve a licenc lejártáig. Az immateriális javak értékcsökkenése lineáris módszer szerint kerül elszámolásra. Az eszközök beszerzési értékét a használatbavétel időpontjától kezdődően az eszközök hasznos élettartama alatt írjuk le. A Társaság a goodwill kivételével nem rendelkezik jelentős értékű, határozatlan élettartamú immateriális javakkal. Az amortizációs költség az Eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás Értékcsökkenési leírás és amortizáció során kerül kimutatásra. A pontosan egy éves hasznos élettartamú immateriális javakat akkor és csak akkor lehet eszközként elszámolni, ha azt a hasznos élettartam kezdete előtt szerezték be (azaz a beszerzés a licencidőszak kezdete előtt történt). A Magyar Telekom a hasznos élettartamokat és maradványértékeket az aktuális fejlesztési tervek és technológiai fejlődés figyelembevételével évente felülvizsgálja. A hasznos élettartam legfrissebb felülvizsgálata által érintett eszközcsoportokat a 10.3. megjegyzés részletezi. A rendszeres felülvizsgálat mellett az adott év során meghozott beruházási döntések eredményeképp is módosulhat az eszközök hasznos élettartama.
226 Az immateriális javak, kivéve goodwill, becsült hasznos élettartama a következő: Év Szoftverek.......................................................................................................................................... 1–24 Koncessziók és licencek ................................................................................................................. 3–25 Egyéb immateriális javak................................................................................................................ 3–10 Az IFRS-ekre történő áttérés napján (2016. január 1.) a Társaság goodwillt mutat ki az egyedi pénzügyi kimutatásaiban azokhoz a leányvállalati részesedésekhez kapcsolódóan, mely részesedések a megszerzést követő években, de az IFRS- ekre történő áttérés előtt beolvadtak a Társaságba. A goodwill jelenti a cégvásárlás azon többletköltségét, amely a Társaság részesedése alapján a felvásárolt leányvállalat vagy üzletág nettó eszközeinek és függő kötelezettségeinek valós értékén felül, a felvásárlás időpontjában jelentkezik. A goodwill a halmozott értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken szerepel a könyvekben. A goodwillre elszámolt értékvesztés nem fordítható vissza. Egy befektetés vagy üzletág értékesítésének nyeresége vagy vesztesége tartalmazza az eladott befektetéshez vagy üzletághoz allokált goodwill könyv szerinti értékét is. Ha egy eszköz egyaránt viseli a tárgyi eszközök és immateriális javak jellemzőit, el kell dönteni, hogy az IAS 16 – Tárgyi eszközök vagy az IAS 38 – Immateriális javak szabályai szerint járunk el. A menedzsment által jelentősebbnek ítélt jellemzők határozzák meg az eszközök besorolását. Minden olyan esetben, amikor bizonyos események vagy a körülmények megváltozása arra utal, hogy az immateriális javak könyv szerinti értéke valószínűleg nem térül meg, a Társaság megvizsgálja, hogy bekövetkezett-e értékvesztés. Az értékvesztés mértéke az eszköz könyv szerinti értéke és megtérülő értéke közötti különbség. A megtérülő érték az eszköz elidegenítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabb. Az értékvesztés vizsgálatához az eszközök azon a legalacsonyabb szinten kerülnek csoportosításra, amelyhez önállóan beazonosítható cash-flow rendelhető (pénzbevételt generáló egységek – pénztermelő egységek). A Társaság egyedi immateriális javainak megtérülő értéke az esetek többségében nem határozható meg, mivel az egyedi eszközök nem generálnak cash-flow-t. Így a Társaság az egyedi eszközöket pénztermelő egységekhez rendeli, majd a valós értéket a pénztermelő egységek szintjén határozza meg, alapvetően diszkontált cash-flow számítással. A más eszközöktől vagy eszközök csoportjától független, pénzbevételt nem generáló jellemzőkkel rendelkező társasági vagyonelemeket értékvesztés vizsgálatakor szintén a pénztermelő egységekhez rendeljük. A Magyar Telekom a goodwill tekintetében évente – vagy ha a körülmények megkívánják, gyakrabban – végez vizsgálatot, hogy bekövetkezett-e értékvesztés. Az értékvesztés vizsgálatakor a Magyar Telekom a goodwillt CGU-khoz rendeli, amely a működési szegmensek szintjén került meghatározásra. További információ a 3.2 megjegyzésben. A működési szegmensek állhatnak egyértelműen egy társaságból, a társaságok egy csoportjából, illetve egy vagy több társaság bizonyos részéből is. A működési szegmensek megtérülő értékét a Társaság az elidegenítési költségekkel csökkentett valós értéke alapján, értékelési módszerek segítségével határozza meg. Ilyen módszer például egy közelmúltbeli piaci tranzakcióból származó tapasztalatok felhasználása, egyéb, lényegüket tekintve nagyon hasonló instrumentumokra való utalás, diszkontált cash- flow elemzés, illetve az opciós értékelési modell, ahol a piaci tényezők szerepét maximálisan, míg a lehetséges cégspecifikus tényezőket a lehető legkisebb mértékig vesszük figyelembe. Az ilyen módon meghatározott valós értékek jelentik a működési szegmensekhez rendelt goodwill értékvesztés- vizsgálatának kiindulási pontját. Amíg az FVLCD meghaladja a CGU könyv szerinti értékét, addig a CGU-ra vonatkozóan nem kerül értékvesztés elszámolásra és nem szükséges kiszámolni az eszközök használati értékét. A használati érték megállapítása csak abban az esetben szükséges, ha az FVLCD nem haladja meg a működési szegment könyv szerinti értékét. Amennyiben a megtérülő érték alacsonyabb a működési szegmens könyv szerinti értékénél, a goodwillre értékvesztést kell elszámolni. A tárgyi eszközök és immateriális javak értékvesztése az eredménykimutatásban az Értékcsökkenési leírás és amortizáció soron kerül elszámolásra.
227 10.2 Immateriális javak a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban Goodwill Koncessziók és licencek Szoftver Egyéb Összesen 2022.01.01. Bruttó érték ........................................................... 173 572 343 512 282 740 15 724 815 548 Halmozott értékcsökkenés ................................. - -99 457 -215 783 -8 911 -324 151 Könyv szerinti érték ......................................... 173 572 244 055 66 957 6 813 491 397 Könyv szerinti érték – 2022.01.01. ................ 173 572 244 055 66 957 6 813 491 397 Beruházás ............................................................... - 293 15 538 3 193 19 024 Kivezetés................................................................. - - -111 - -111 Tárgyévi értékcsökkenés .................................... - -16 803 -18 625 -3 177 -38 605 Átsorolás ................................................................ - -438 361 77 - Könyv szerinti érték – 2022.12.31. ................ 173 572 227 107 64 120 6 906 471 705 2022.12.31. Bruttó érték ........................................................... 173 572 262 696 280 446 18 982 735 696 Halmozott értékcsökkenés ................................. - -35 589 -216 326 -12 076 -263 991 Könyv szerinti érték ........................................ 173 572 227 107 64 120 6 906 471 705 Könyv szerinti érték – 2023.01.01. ................ 173 572 227 107 64 120 6 906 471 705 Beruházás ............................................................... - 586 18 317 3 903 22 806 Kivezetés................................................................. - - - - - Tárgyévi értékcsökkenés .................................... - -16 003 -18 244 -2 758 -37 005 Átsorolás ................................................................. - - - - - Könyv szerinti érték – 2023.12.31. ................ 173 572 211 690 64 193 8 051 457 506 2023.12.31. Bruttó érték ........................................................... 173 572 263 283 290 757 20 931 748 543 Halmozott értékcsökkenés ................................. - -51 593 -226 564 -12 880 -291 037 Könyv szerinti érték ........................................ 173 572 211 690 64 193 8 051 457 506 Az immateriális javak amortizációs költsége, illetve azok értékvesztése (beleértve a goodwillét is) az Eredményre vonatkozó kimutatásban az Értékcsökkenési leírás és amortizáció során kerül elszámolásra. A Beruházás sor az általános üzletmenet során a tárgyévben végrehajtott beruházások miatti növekedést mutatja. A koncessziók és licencek könyv szerinti értéke a megvásárolt frekvenciák értékét mutatja, mely bekerüléskor az egyszeri frekvencia díjat és az éves frekvencia díjak jelenértékét tartalmazza. A frekvenciák hasznos élettartama és a jelenérték kalkuláció a frekvenciák használati jogának időtartamán alapul. További információkat a 4.4.4.1, 10.5, 28 és 34.2 megjegyzések tartalmaznak. Az átsorolások összege, és azok értékcsökkenésre gyakorolt hatása nem jelentős. A Társaság immateriális javai sem 2022., sem 2023. december 31-én nem szolgáltak biztosítékul, illetve hitelek vagy kölcsönök fedezeteként.
228 10.3 Hasznos élettartam Az immateriális javak hasznos élettartamának stratégiai irányokon és elfogadott éves beruházási terveken alapuló felülvizsgálata 2022-ben és 2023-ban nagy számú eszköz - elsősorban szoftverek - hasznos élettartamát érintette. Az élettartam-változás következtében az értékcsökkenés eredeti trendje az alábbiak szerint módosult. 2023 2024 2025 2026 2026 után Értékcsökkenés költségben bekövetkező növekedés (+) / csökkenés (-) ................................. -117 -1 938 -879 -45 2 979 2022 2023 2024 2025 2025 után Értékcsökkenés költségben bekövetkező növekedés (+) / csökkenés (-) ................................. -2 328 17 481 536 1 294 10.4 Goodwill Az IFRS-ekre történő áttérés napján (2016. január 1.) a Társaság goodwillt mutat ki az egyedi pénzügyi kimutatásaiban azokra a részesedésekre vonatkozóan, mely részesedések a megszerzést követő években, de az IFRS-ekre történő áttérés előtt beolvadtak a Társaságba. A Társaság az alábbi beolvadt részesedésekre vonatkozóan mutat ki goodwillt: 2022.12.31 2023.12.31 T-Mobile .................................................................................. 161 374 161 374 Emitel Zrt. ................................................................................ 6 471 6 471 KTV/T-Kábel............................................................................ 4 408 4 408 Modultechnika Kft. ................................................................ 703 703 Kábel TV ................................................................................... 462 462 Dél-Vonal Kft. ......................................................................... 100 100 T-Online ................................................................................... 54 54 Összesen ......................................................................... 173 572 173 572 A Magyar Telekom Csoport szintjén a Társaság az MT-Magyarország szegmens meghatározó része, A Társaságban kimutatott goodwill ezen szegmens meghatározó részeként került tesztelésre. Az MT-Magyarország szegmens megtérülő értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, ezért nincs arra szükség, hogy a Társaságban jelentett goodwill esetében értékvesztést kelljen elszámolni. A goodwill értékvesztés-vizsgálatához a goodwill teljes összegét hozzárendeltük a Csoport működési szegmenseihez, és a működési szegmensek megtérülő értékeit értékesítési költséggel csökkentett valós értékek alapján, a valós érték kalkulációhoz használt 3. szintű (4.5.1 megjegyzés) inputokkal határoztuk meg. Az alábbi táblázatban közzétett megtérülő értékeket a működési szegmensek nettó adósságállománya nélkül mutatjuk be, mivel ezeket nem allokáljuk a szegmensekhez. További részletek a 3.2 megjegyzésben. 2022.12.31 2023.12.31 Goodwill könyv szerinti értéke Működési szegmens könyv szerinti értéke (goodwillel együtt) Működési szegmens megtérülő értéke Goodwill könyv szerinti értéke Működési szegmens könyv szerinti értéke (goodwillel együtt) Működési szegmens megtérülő értéke MT-Magyarország...... 192 514 1 052 686 1 368 990 192 514 1 063 601 2 486 970
229 A Csoport minden pénzügyi év utolsó negyedévében értékvesztés-vizsgálatot végez a goodwillre vonatkozóan, míg negyedévente egyszerűsített értékvesztés-vizsgálatot végez. A 2022-ben és 2023-ban lefolytatott értékvesztés-vizsgálat megállapította, hogy nem szükséges értékvesztést elszámolni. 10.5 Egyedileg jelentős immateriális javak A Társaság egyedileg jelentős immateriális javai a mobil licencek. A jelentős licencek könyv szerinti értékét és hátralévő hasznos élettartamát az alábbi táblázat tartalmazza. További információk ezekről az eszközökről a 34.2 megjegyzésben. 2022.12.31. 2023.12.31. Könyv szerinti érték Hátralévő hasznos élettartam (év) Könyv szerinti érték Hátralévő hasznos élettartam (év) 700 MHz ....................................................... 36 340 17 34 234 16 800 MHz ....................................................... 25 266 11 23 069 10 900 MHz ....................................................... 37 047 11-20 35 034 10-19 1800 MHz ..................................................... 63 845 11-20 59 894 10-19 2100 MHz ..................................................... 26 019 4-17 22 991 3-16 2600 MHz ..................................................... 11 370 11 10 381 10 26 GHz........................................................... 145 1-4 48 3 3600 MHz ..................................................... 26 905 17 25 346 16 32 GHz - - 563 14 Egyéb ............................................................ 169 4 130 3 Koncessziók és licencek összesen ......... 227 107 211 690 11 BEFEKTETÉSEK 11.1 Befektetések – számviteli politikák A Társaság leányvállalataiban, társult vállalataiban és közös vezetésű vállalkozásaiban lévő részesedéseit halmozott értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékeli. Egy részesedés bekerülési értéke a megszerzéséért adott ellenérték valós értéke, beleértve a függő vételárat, illetve az akvizíció során felmerült tranzakciós költségeket is. A Társaság külső és belső információforrások felhasználásával vizsgálja, hogy az adott befektetés értékvesztett lehet-e vagy sem. A Magyar Telekom az IAS 36 standard követelményeit az alábbi módon hajtotta végre: Amennyiben a részesedés könyv szerinti értéke meghaladja a 20 milliárd forintot, akkor a megtérülő érték vizsgálata minden esetben (függetlenül attól, hogy van-e értékvesztésre utaló jel) megtörténik, amely érték megállapításához DCF modellt használ a Társaság. Amennyiben egy részesedés könyv szerinti értéke nem haladja meg a 20 milliárd forintot, akkor a Társaság az alábbi tényezők figyelme bevételével megvizsgálja, hogy volt-e olyan változás ezen befektetésekkel kapcsolatban, amely DCF modell alapú értékvesztés vizsgálat elkészítését indokolja: 1) A Társaság megvizsgálja, hogy kedvezőtlen hatású jelentős változások következtek-e be az időszak folyamán, vagy várhatóan fognak-e bekövetkezni a közeljövőben a piacon vagy a befektetés technológiai, közgazdasági és jogi környezetében. 2) A Társaság megvizsgálja a tervezett eredmény jövőbeni alakulását. 3) Amennyiben a leányvállalat, a közös vezetésű vállalkozás vagy társult vállalkozás osztalékot fizet, akkor vizsgálni kell, hogy a befektetés egyedi pénzügyi kimutatásában szereplő könyv szerinti értéke meghaladja-e a befektetést befogadó nettó eszközeinek – kapcsolódó goodwillel együtt - a konszolidált pénzügyi kimutatásokban szereplő
230 könyv szerinti értékeit. Továbbá vizsgálni kell, hogy az osztalék az osztalék megállapításának időszakában meghaladja-e a kontroll megszerzésének időpontjától felhalmozott osztalékra felhasználható tartalék összegét. Amennyiben az előbb említett három vizsgálat bármelyike arra utal, hogy a vizsgált befektetés piaci értéke a könyv szerinti érték alá csökkent, úgy a Társaság a vizsgált 20 milliárd forint könyv szerinti értéket nem meghaladó befektetésre is elkészíti a DCF modell alapú értékvesztés vizsgálatot. Ha a részesedés könyv szerinti értéke meghaladja a megtérülő értéket, a Társaság a szükséges értékvesztést elszámolja. Amennyiben a részesedés megtérülő értéke meghaladja a könyv szerinti értéket, nincs szükség értékvesztés elszámolására. Ha az eszköz vagy a pénzbevételt generáló egységek megtérülő értékére vonatkozó becslések javulnak a legutóbbi értékvesztés elszámolása óta, akkor a korábban elszámolt értékvesztés – a goodwill kivételével - visszaírható olyan mértékben, amíg a könyv szerinti érték nem haladja meg a megtérülő értéket, vagy ha az alacsonyabb, a korábbi értékvesztések elszámolása előtti könyv szerinti értéket. További információk a 3.2.2 megjegyzésben. 11.2 Befektetések A leányvállalatok olyan gazdálkodó egységek, melyekben a Társaságnak ellenőrzési joga van. A Társaság akkor gyakorol ellenőrzést egy gazdálkodó egység felett, ha az egységben való részvételéből származóan változó hozamoknak van kitéve, illetve azokkal kapcsolatban jogokkal rendelkezik, és a gazdálkodó egység felett gyakorolt hatalma útján képes befolyásolni ezeket a hozamokat. Annak megállapítása, hogy a Társaság irányít-e egy másik gazdálkodó egységet, vagy sem, a jelenleg gyakorolható, illetve átváltható potenciális szavazati jogok és azok hatásának figyelembevételével történik. 2022. és 2023. december 31-én a Társaság leányvállalatokban lévő befektetéseit a következő táblázat foglalja össze. 2022.01.01. Nyitó egyenleg Változások 2022-ben 2022. 12.31. Könyv szerinti érték Változások 2023-ban 2023. 12.31. Könyv szerinti érték Stonebridge A.D. ............................... 77 999 - 77 999 - 77 999 Telekom Rendszerintegráció Zrt. .... 41 984 - 41 984 - 41 984 Cecoin Kft. .......................................... - 3 817 3 817 -3 817 - Combridge S.R.L. .............................. 2 544 - 2 544 - 2 544 Novatel E.O.O.D. ................................ 1 999 - 1 999 - 1 999 Investel Zrt........................................... 1 658 - 1 658 - 1 658 Egyéb.................................................... 5 426 - 5 426 - 5 426 Összesen ......................................... 131 610 3 817 135 427 -3 817 131 610 A Társaság 2022-ben lehívta a Cecoin Kft. üzletrészére vonatkozó vételi opcióját, mely lehetőséget biztosított számára egy 110 ezer lefedési pontot elérő optikai hálózat megszerzésére Magyarországon (lásd 29. megjegyzést). A Társaság megvizsgálta a 11.1 pontban említett indikátorokat, amely után elvégezte a szükséges teszteket és ennek következtében 2022-ben értékvesztést számolt el a Cecoin Kft.-beli befektetésére (további információk a 3.2.2 megjegyzésben). 2023-ban a Társaság 100%-os tulajdonában lévő Cecoin Kft. önkéntes végelszámolása lezárult, a Cégbíróság 2023. szeptember 27-én törölte a Társaságot a nyilvántartásból. A Magyar Telekom Nyrt. jelentős részesedéseinek rövid bemutatása: Stonebridge Communications A.D. Skopje (Stonebridge A.D.) 2000 decemberében a Magyar Telekom Nyrt. egy konzorcium képviseletében megállapodást kötött az Észak-macedón Köztársaság kormányával a Makedonski Telekom A.D. 51%-ának megvásárlásáról. A Makedonski Telekom Észak- Macedónia vezető távközlési szolgáltatója. A megszerzett 51%-os tulajdoni hányad 2001-ben egy újonnan létesített
231 macedón társaságba, a Stonebridge A.D.-be került apportálásra, amely társaság befektetési tevékenységgel foglalkozik, Skopje székhellyel, és amely a Magyar Telekom Nyrt. 100%-os tulajdonában van. Telekom Rendszerintegráció Zrt. (korábban T-Systems Magyarország Zrt.) A Társaság 2006-ban vásárolta meg a KFKI Zrt. (a T-Systems Magyarország Zrt. elődje) 100%-os tulajdonrészét. Az évek folyamán több átalakuláson ment keresztül a társaság, amely során számos beolvadás történt. 2022. január 31-én a Magyar Telekom Csoport értékesítette a Pan-Inform Kft.-ben fennálló 100%-os részesedését, melynek egyedüli tulajdonosa a T-System Magyarország Zrt. volt. A megállapodás a magyarországi központi, digitális egészségügyi szolgáltatások, valamint az ahhoz kapcsolódó kórházi informatikai rendszer fejlesztésével és támogatásával foglalkozó tevekénységeket érintette, melyek 2022 év végén részben a T-System Magyarország Zrt. üzemeltetésében voltak. Ezen tranzakció nem érintette a befektetések értékét. 2023. február 1-jén a T-System Magyarország Zrt. neve Telekom Rendszerintegráció Zrt.-re változott. Combridge S.R.L. A társaság Románia egyik alternatív távközlési szolgáltatója. Főbb tevékenységi körébe tartozik többek között a nemzetközi és belföldi bérelt vonali összeköttetés, nemzetközi Internet elérés, nemzetközi IPVPN szolgáltatások, roamingszolgáltatások, nemzetközi VoIP végződtetési szolgáltatás. A Magyar Telekomnak 100%-os részesedése van a Combridge S.R.L-ben. Novatel E.O.O.D. A társaság 2004-ben alakult Bulgáriában. Főbb tevékenységei közé tartoznak a nemzetközi és hazai bérelt vonali összeköttetés, nemzetközi internet elérés, nemzetközi IPVPN szolgáltatások, roamingszolgáltatások, infókommunikációs üzleti megoldások, nemzetközi hívásvégződtetés. A Magyar Telekomnak 100%-os részesedése van a Novatel E.O.O.D-ben. A közös szerveződés olyan szerveződés, amely felett két vagy több fél közös ellenőrzést gyakorol. A közös vállalkozás olyan közös szerveződés, amelynek keretében a szerveződés felett közös ellenőrzést gyakorló felek a szerveződés nettó eszközeire vonatkozó jogokkal rendelkeznek. A közös ellenőrzés egy szerveződés felett gyakorolt ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása, amely kizárólag akkor áll fenn, ha a releváns tevékenységekkel kapcsolatos döntésekhez az ellenőrzésben részt vevő felek egyhangú hozzájárulása szükséges. A Társaságnak sem 2022. december 31-én, sem 2023. december 31-én nem volt közös vállalkozása. Társult vállalkozások azok a gazdálkodó egységek, amelyek felett a Társaság jelentős befolyással bír, viszont nem ellenőrzi azokat; ez általában 20% és 50% közötti szavazati jogot tükröz. A Társaságnak sem 2022. december 31-én, sem 2023. december 31-én nem volt társult vállalkozása. 11.3 Közös tevékenységek 2015-ben a Társaság és a Yettel Magyarország (korábban: Telenor Magyarország) megállapodott, hogy közösen üzemelteti és fejleszti 800 MHz-es 4G mobilhálózatát Budapest kivételével az egész országban. A megállapodás elsődleges célja a 4G mobilinternet lefedettség kiépítésének felgyorsítása a vidéki régiókban és a nagyobb sávszélesség biztosítása a 4G ügyfelek számára a 2014-ben a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatósággal (NMHH) kötött 800 MHz-es licencszerződés által előírt kötelezettségekkel összhangban. A megállapodás értelmében a Yettel Magyarország Nyugat- Magyarországon, a Magyar Telekom pedig az ország keleti régiójában üzemeltet bázisállomásokat. A megállapodást a Társaság közös tevékenységnek minősítette, mivel a stratégiai döntéseket a Magyar Telekom és a Yettel közösen hozza meg, és nincs külön gazdálkodó egység a megegyezés működtetésének ellenőrzésére. A megállapodásban szereplő eszközökön túl a Társaság nem oszt meg felelősséget a kötelezettségekért, hozamokat és a nyereségeket. Emiatt a megállapodással összefüggésben csak a Társaság által tulajdonolt eszközök kerülnek bemutatásra, további, a partner által tulajdonolt eszközök, kötelezettségek, bevételek és ráfordítások bemutatása nem szükséges. A Társaság által a Yettel felé és a Yettel által a Társaság felé felszámolt díjak majdnem megegyeznek, és nettó módon kerülnek pénzügyileg rendezésre és bruttó módon bemutatásra az eredményre vonatkozó kimutatásban, és az ebből származó hatás nem jelentős. Amennyiben bármelyik fél kezdeményezné a szerződés felbontását, az ügyfelek további folyamatos kiszolgálása érdekében a Társaságnak pótlólagos beruházási kötelezettségei keletkezhetnek. Ennek valószínűségét a Vezetőség jelenleg távolinak ítéli meg.
232 12 EGYÉB ESZKÖZÖK Az egyéb eszközök között jellemzően a nem pénzügyi instrumentumnak nyilvánított rövid és hosszú lejáratú követelések vannak bemutatva. 12.1 Egyéb rövid lejáratú eszközök 2022.12.31. 2023.12.31. Aktív időbeli elhatárolások .................................................................................... 5 544 3 627 Egyéb adókövetelés ............................................................................................... 208 264 Egyéb követelések .................................................................................................. 493 517 Összesen ....................................................................................................... 6 245 4 408 12.2 Egyéb befektetett eszközök 2022.12.31. 2023.12.31. Vevői szerződések megkötésével kapcsolatban felmerült költségekből származó megjelenített eszközök (3.4, 18.1.1 és 18.4 megjegyzések) ............................................ 6 963 6 981 Vevői szerződések megkötésével kapcsolatban felmerült költségekre a beszámolási időszakban megjelenített amortizáció (3.4, 18.1.1 és 18.4 megjegyzések) .................. - 1 711 Egyéb követelések ..................................................................................................................... 21 16 Összesen ........................................................................................................................ 6 984 8 708 13 CÉLTARTALÉKOK 13.1 Céltartalékok – számviteli politikák Céltartalék akkor kerül elszámolásra, ha a Magyar Telekomnak tényleges vagy vélelmezett kötelezettsége van valamely múltbeli eseményből kifolyólag (kivéve a jövőbeni teljesítést elváró szerződéseket), és valószínűsíthető, hogy a kötelezettség rendezése gazdasági értéket megtestesítő források kiáramlását igényli, valamint megbízhatóan meg lehet becsülni a kötelezettség összegét. A céltartalékok a meglévő kötelem kiegyenlítéséhez szükséges gazdasági hasznok kiáramlásának a mérlegfordulónapra vonatkozó legjobb becslés szerinti értékén kerülnek értékelésre. A becsült érték a várható lehetséges kimenetelek súlyozott átlaga, vagy a legvalószínűbb egyedi kimenetel. A 12 hónapon túl esedékes kötelezettségekre képzett céltartalékok általában jelenértéken kerülnek elszámolásra és felhasználásig, illetve visszafordításig a kamatköltségekkel szemben halmozódnak fel. A céltartalékképzés miatti ráfordítások az Eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás azon során kerülnek elszámolásra, amelyen a tényleges költség várhatóan fel fog merülni. Amennyiben egy céltartalék felhasználás nélkül feloldásra kerül, a feloldott céltartalékot jellemzően az eredményre vonatkozó kimutatás azon során forgatjuk vissza, amelyen eredetileg megképzésre került.
233 13.2 Céltartalékok a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban Vég- kielégítés Részvény alapú kifizetések Egyéb munka- vállalókhoz kap- csolódó Munka- vállalókhoz kapcsolódó összesen Jogi ügyek Eszköz- helyreállí- tási kötele- zettség Egyéb Összesen 2022.01.01. ....................... 616 2 297 9 2 922 1 452 8 596 1 329 14 299 Feloldás ................................. -112 -110 - -222 -9 -12 -1 351 -1 594 Képzés ................................... 1 268 1 324 6 2 598 29 516 561 3 704 Kamat .................................... - -24 - -24 80 505 - 561 Felhasználás (kamatkomponenssel) ....... -1 030 -1 697 -2 -2 729 -56 -58 -52 -2 895 2022.12.31. ....................... 742 1 790 13 2 545 1 496 9 547 487 14 075 Ebből rövid lejáratú rész .... 675 1 020 - 1 695 18 19 250 1 982 Ebből hosszú lejáratú rész . 67 770 13 850 1 478 9 528 237 12 093 2023.01.01. ....................... 742 1 790 13 2 545 1 496 9 547 487 14 075 Feloldás ................................. -152 -119 -10 -281 -644 -194 -300 -1 419 Képzés ................................... 1 315 1 207 1 2 523 20 508 412 3 463 Kamat .................................... - 19 - 19 -712 767 - 74 Felhasználás (kamatkomponenssel) ....... -1 153 -992 -4 -2 149 -140 -44 -193 -2 526 2023.12.31. ....................... 752 1 905 - 2 657 20 10 584 406 13 667 Ebből rövid lejáratú rész .... 702 880 - 1 582 20 35 146 1 783 Ebből hosszú lejáratú rész . 50 1 025 - 1 075 - 10 549 260 11 884 A fenti táblázat Kamat sorain a diszkontált értéken bekerülő összegek diszkontlebontásának hatása, valamint az először megképzett céltartalék kamatkomponense jelenik meg, valamint céltartalék-feloldás esetén a kamat vagy diszkontlebontási komponens feloldása. Az elszámolt céltartalékokkal kapcsolatosan a Társaság nem számít semmilyen kompenzációra, így nincs ezzel kapcsolatosan elszámolt eszköz a könyvekben. 13.2.1 Végkielégítés A 2023. december 31-i végkielégítésre képzett céltartalék elsősorban a rendelkezési állományú alkalmazottakhoz, és aktív munkavállalók elbocsátásához kapcsolódik a Magyar Telekom 2024. évi hatékonysági elvárásai miatt. A rendelkezési állományban lévő alkalmazottak jogi státuszuk szerint munkavállalók, akik bár már nem nyújtanak szolgáltatást a Társaság részére, csökkentett összegű kompenzációt kapnak, és a Társaság társadalombiztosítási járulékot fizet utánuk. Így a végkielégítést nem egy nagyobb összegben, hanem havi részletekben kapják az érintettek a szolgáltatásuk nyújtásának megszűnését követően. A 2022. december 31-i végkielégítésre képzett céltartalék elsősorban a rendelkezési állományú alkalmazottak, és az aktív munkavállalók elbocsátásához kapcsolódott a Magyar Telekom 2023. évi hatékonysági elvárásai miatt. 2023-ben 395 olyan munkavállalónak szűnt meg a munkaviszonya (2022-ben 331 fő), akik számára elbocsátási költséget fizetett a Társaság. A céltartalék 2023. december 31-i egyenlege 85 munkavállalóhoz és rendelkezési állományba vonult alkalmazotthoz kapcsolódik (2022-ben 119 fő). A 2023 során végrehajtott létszámleépítéssel kapcsolatban 1 586 millió forint került kifizetésre (2022-ben 1 322 millió forint).
234 13.2.2 Részvény alapú kifizetések A részvény alapú kifizetésekkel kapcsolatos részletek a 20.1.2 megjegyzésben olvashatóak. 13.2.3 Jogi ügyek A jogi ügyekre képzett céltartalékok összege főleg közigazgatási hatóságoknak, versenyhivatalnak, valamint korábbi munkavállalóknak és kereskedelmi partnereknek jogvita eredményeként várhatóan kifizetésre kerülő összegeket tartalmazza. Számos olyan jogvita van, melyekkel kapcsolatban céltartalék képzésére került sor, de ezek egyedileg nem jelentősek. 13.2.4 Helyreállítási kötelezettségre képzett céltartalék Az eszközök kapcsán fennálló helyreállítási kötelezettség elsősorban harmadik fél ingatlanán felépített távközlési szerkezetekből fakad. A Társaság minden évben felülvizsgálja a szükséges céltartalékokat. A felülvizsgálat során sem 2023-ban, sem 2022-ben nem következett be jelentős változás. 13.2.5 Egyéb céltartalékok Az Egyéb céltartalékok egyenlege a garanciális kötelezettségekre, hátrányos szerződésekre és további, egyenként kis összegű tételekre képzett céltartalékokat tartalmaz. 14 EGYÉB RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK 2022.12.31. 2023.12.31. Egyéb adók és társadalombiztosítási kötelezettségek ................................... 8 327 10 443 Bérek ......................................................................................................................... 5 609 6 822 Távközlési pótadó ................................................................................................... (a) 2 120 5 539 Elhatárolt bevételek és kapott előlegek ............................................................. 2 008 2 196 Eszközökhöz kapcsolódó támogatásokhoz fel nem használt előleg ............ 5 21 Egyéb kötelezettségek .......................................................................................... 86 6 Összesen ....................................................................................................... 18 155 25 027 (a) Magyarország kormánya 2022. június 4-én rendeletet hozott az egyes ágazatokat, köztük a távközlési szektort is terhelő új adóról (197/2022. (VI.4.) Korm. rendelet). További információk a 21.2 megjegyzésben találhatók. 15 EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Az alábbi táblázat az egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek egyenlegét mutatja: 2022.12.31. 2023.12.31. Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek .............................................................. 2 034 1 586 A kötvények 2020-as bekerülésekor a tranzakciós költségekkel (12 millió forint) csökkentett valós értéken (67 875 millió forint) kerültek megjelenítésre, mely módosult a kapott prémium értékével (2 948 millió forint), így a kötvény átlaghozama 1,26%. A kötvények a későbbi időszakokban az effektív kamatláb módszerével meghatározott amortizált bekerülési értéken szerepelnek az IFRS 9 szabályainak megfelelően. A kötvényekért kapott érték (tranzakciós költségek nélkül) és a visszafizetéskor esedékes érték közötti különbözet a kötvény lejárati ideje alatt az effektív kamatláb módszerével kerül elszámolásra a kamatköltségek között. További információkért lásd a 4.4.2 megjegyzést.
235 16 SAJÁT TŐKE 16.1 Saját tőke megfelelési tábla Az alábbi, a Magyarországon hatályos számvitelről szóló 2000. évi C. törvény („Szt.”) 114/B. § előírásainak megfelelő saját tőke megfeleltetési tábla a Szt. 114/B. § (4) a) pontja szerint meghatározott saját tőke összetevőinek és az EU IFRS-ek szerinti egyedi pénzügyi kimutatásokban kimutatott saját tőke összetevőinek egyeztetését mutatja. Az egyeztetés egyrészt az EU IFRS-ek szerinti saját tőke összetevőinek a Szt. szerinti saját tőke összetevőire való allokációjából, másrészt a kétféle módon meghatározott saját tőke közötti eltérések levezetéséből áll. 2022.12.31. 2023.12.31. Jegyzett tőke ......................................................................................................................................... 100 580 97 156 Tartalékok ............................................................................................................................................... 524 355 543 240 Saját részvények .................................................................................................................................... -18 742 -18 742 Tárgyévi nyereség / veszteség ........................................................................................................... 59 529 74 439 114/B. § (4) IFRS-ek szerinti saját tőke .................................................................................. 665 722 696 093 114/B. § (4) a) saját tőke .......................................................................................................... 665 722 696 093 Létesítő okiratban meghatározott jegyzett tőke, amennyiben az tőkeinstrumentumnak minősül .................................................................................................................................................... 100 580 97 156 Visszavásárolt saját részvény névértéke (-) ...................................................................................... -4 308 -4 178 114/B. § (4) b) IFRS-ek szerinti jegyzett tőke* ....................................................................... 96 272 92 978 114/B. § (4) c) Jegyzett, de be nem fizetett tőke .................................................................. - - A saját tőke minden olyan elemének összege, amely nem felel meg az IFRS-ek szerinti jegyzett tőke, a jegyzett, de be nem fizetett tőke, az eredménytartalék, az értékelési tartalék, a tárgyévi nyereség / veszteség vagy a lekötött tartalék fogalmának ........................ 11 974 10 945 114/B. § (4) d) Tőketartalék ..................................................................................................... 11 974 10 945 IFRS-ek szerinti Éves Beszámolóban kimutatott, a korábbi évek felhalmozott és a tulajdonosok részére ki nem osztott nyereség, mely egyéb átfogó jövedelmet nem tartalmazhat (±) ..................................................................................................................................... 497 947 517 731 114/B. § (4) e) Eredménytartalék ............................................................................................ 497 947 517 731 114/B. § (4) f) Értékelési tartalék ............................................................................................ - - Átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás eredmény szakaszában vagy a különálló jövedelemre vonatkozó kimutatásban szereplő folytatódó tevékenységekre bemutatott tárgyévi nyereség / veszteség ............................................................................................................ 59 529 74 439 114/B. § (4) g) tárgyévi nyereség / veszteség ........................................................................ 59 529 74 439 114/B. § (4) h) Lekötött tartalék .............................................................................................. - - 114/B. § (5) a) Cégbíróságon bejegyzett tőke összegének és az IFRS-ek szerinti jegyzett tőke összegének egyeztetése Cégbíróságon bejegyzett tőke ............................................................................................................ 100 580 97 156 IFRS-ek szerinti jegyzett tőke............................................................................................................... 96 272 92 978 Eltérés (visszavásárolt saját részvény névértéke) .................................................................. 4 308 4 178 114/B. § (5) b) Osztalékfizetésre rendelkezésre álló szabad eredménytartalék Eredménytartalék (mely tartalmazza az utolsó Éves Beszámolóval lezárt üzleti év tárgyévi nyereségét / veszteségét is) ................................................................................................................ 557 476 592 170 Osztalékfizetésre rendelkezésre álló szabad eredménytartalék ........................................... 557 476 592 170 * A jegyzett tőke a létesítő okiratban rögzített jegyzett tőke értékét mutatja a mérlegben, a fenti táblázat a Szt. hivatkozott paragrafusa előírásaiban meghatározott levezetést tartalmazza.
236 17 LÍZINGEK 17.1 Lízingek – számviteli politika Egy szerződés akkor lízingszerződés (vagy tartalmaz lízinget), ha a szerződés értelmében egy mögöttes eszköz használatának irányítási jogát biztosítja adott időszakra, ellenérték fejében. Megjelenítési kivételek Rövidtávú lízingek, kisértékű eszközök lízingje Az IFRS 16 tartalmaz a lízingbevevők számára megjelenítési kivételeket rövidtávú lízingek és kisértékű eszközök lízingjei esetében, és ezekre alternatív követelményeket határoz meg. ▪ A Társaság döntése szerint, a rövid távú megjelenítési kivételeket nem alkalmazza a lízingszerződésekre, kivéve a kisebb és kevésbé fontos lízingmegállapodásokat, melyeknél a lízingidőszak egy hónap vagy annál rövidebb. Az ilyen, nagyon rövid távú lízingek és az ezekhez kapcsolódó eszközkategóriák költségként történő elszámolása felmerülésükkor történik, és nem kapcsolódik hozzájuk számszerűsített bemutatási kötelezettség. ▪ A Társaság, döntése szerint, nem alkalmazza ezt a gyakorlati könnyítést a kis értékű tételekkel kapcsolatban. Ezért ezeket az IFRS 16 értelmében, lízingszerződésként kell elszámolni, értékelni és közzétenni. Lízing futamideje A lízing futamidejének kezdőnapkori állapotra történő becslése arra az időszakra vonatkozik, ameddig a Magyar Telekom az eredetileg megállapodott feltételek mellett, ésszerű bizonyossággal fenntartja a szerződést. Az induláskori lízingidőszak megállapítása a lízing kezdőnapján történik. A lízingidőszak meghatározásánál, kétség esetén mindig a lehető legrövidebb észszerű, indokolható lízingidőszakot kell alkalmazni. A lízingidőszak megállapítása lényegében vezetői döntés kérdése, és a Magyar Telekom általában eszközcsoport szintű becsléseket vagy feltételezéseket használ (különösen opciók és határozatlan idejű megállapodások tekintetében). A lízing induló dátuma az a nap, amelyen a lízingbeadó egy meghatározott eszközt (pl. a lízing tárgyát képező ingatlant, gépeket vagy berendezéseket) a lízingbevevő rendelkezésére bocsájtja használat céljából. Az induló napon megkezdődik a lízing időszak és megtörténik a lízingkötelezettség és a használatijog-eszköz megjelenítése. Opciók - “Meglehetősen biztos feltételek” Annak megállapításához, hogy a lízingbevevő észszerűen biztos-e abban, hogy lehívja-e a lízing hosszabbítására vonatkozó opcióját vagy nem hívja le a lízing felmondására szóló opcióját, a lízingbevevők és lízingbeadók minden olyan lényeges tényt és körülményt figyelembe vesznek, melyek a lízingbevevő számára gazdasági érdekeltséget teremthetnek, és amelyek alapot szolgáltatnak arra, hogy lehívja a lízing hosszabbítási opciót vagy ne léptesse érvénybe a lízing felmondás opciót. Lízingfizetések A lízingfizetések olyan kifizetések, amelyeket a lízingbevevő a lízingbeadó felé teljesít, egy meghatározott eszköz használati jogának fejében, a lízingidőszak alatt. A Társaság döntése szerint alkalmazott gyakorlati megoldás az, hogy nem választja le a lízing komponenst a nem-lízing jellegű komponensektől a lízingbevevő oldalán (az adatközpontok és autóparkok kivételével). Ennek eredményeként, a lízing és nem-lízing komponenseket egységes lízing elemként veszi figyelembe. Az IFRS 16 szerinti megjelenítési és értékelési követelményekkel összhangban, a lízingkötelezettség kezdeti értékelése magában foglalja az indextől vagy rátától függő lízingfizetéseket, ilyenek pl. a fogyasztói árindex (CPI) vagy egy piaci kamatláb, mint például a Budapesti Bankközi Forint Hitelkamatláb (BUBOR). Ezzel szemben azok a változó lízingdíjak, amelyek nem indexen vagy rátán alapulnak (pl. a mögöttes eszköz teljesítményéhez vagy használatához kapcsolódó változó lízingdíjak) és amelyek lényegükben nem fix kifizetések, nem képezik a lízingkifizetések részét, azok az eredményben kerülnek elszámolásra abban az időszakban, amikor az adott kifizetést kiváltó esemény vagy körülmény bekövetkezik.
237 A lízingkötelezettség újraértékelése Az IFRS 16 meghatározza, hogy mikor kell újraértékelni a lízingkötelezettséget. Fontos megjegyezni, hogy az IFRS 16 tekintetében, a lízingkötelezettség újraértékelése csak akkor történik meg, ha a változás már létező szerződéses kitételeken alapul, vagyis, amelyek már az indulás óta részét képezik a szerződésnek. A lízingbevevő akkor vizsgálja felül a lízingidőszakot, azaz, hogy ésszerű bizonyossággal lehívja-e a hosszabbítás opciót vagy nem alkalmazza a felmondás opciót, ha olyan, jelentős esemény történik vagy a körülmények olyan jelentős változása áll be, amelyek a lízingbevevő hatáskörébe tartoznak; és amelyek befolyásolják azt, hogy a lízingbevevő észszerűen biztosan lehív-e egy opciót, amely korábban nem szerepelt a lízingidőszak meghatározásában, illetve nem hív le egy olyan opciót, amely korábban szerepelt a lízingidőszak meghatározásában. Lízingmódosítások könyvelése A lízing módosításának definíciója a következő: “a lízing hatókörének (scope) vagy a lízing ellenértékének olyan változása, ami nem szerepelt az eredeti lízingfeltételek között (például egy vagy több mögöttes eszköz használati jogának hozzáadása vagy felmondása, vagy a szerződéses lízingidőszak meghosszabbítása, illetve rövidítése)”. A módosítás származhat csak az ellenérték változásából is. A módosítás hatálybalépésének napja az a dátum, amikor mindkét fél elfogadja a lízingmódosítást. A lízingbevevő a lízing módosítást különálló lízingként szerepelteti, amennyiben az alábbi két feltétel mindegyike teljesül: ▪ a módosítás bővíti a lízing scope-ját egy vagy több mögöttes eszköz használati jogának hozzáadásával, és ▪ a lízing ellenértéke emelkedik egy, a scope bővülés egyedi árának megfelelő, összeggel, illetve az egyedi ár bármilyen, megfelelő kiigazításával, a konkrét szerződés feltételei szerint. Ha ezek a feltételek fennállnak, a módosítás új lízingnek minősül, amely elkülönül az eredeti lízingtől. Az egy vagy több további eszköz használati jogáról szóló megállapodás külön lízingként (vagy lízingekként) kerül(nek) könyvelésre, amely(ek)re nézve, az eredeti lízingtől függetlenül az IFRS 16 követelményei az irányadóak. Egy külön lízingnek nem minősülő módosítás esetében, azaz, ha nem teljesülnek a fenti feltételek, a módosítás hatálybalépésének napján, a lízingbevevő a módosítást úgy veszi figyelembe, hogy felülvizsgálja a lízingkötelezettséget az adott napon meghatározott diszkont kamatláb alkalmazásával, és: ▪ a lízing scope-ját szűkítő lízingmódosítások esetében a lízingbevevő csökkenti a használati jogot megtestesítő eszköz könyv szerinti értékét, hogy tükrözze a lízing részleges vagy teljes megszűnését és nyereséget vagy veszteséget könyvel el, amely arányosan leképezi a scope csökkenését; illetve ▪ a minden más lízingmódosítás esetében, a lízingbevevő megfelelően kiigazítja a használati jogot megtestesítő eszközt. Amikor a lízingügylet módosul, a felülvizsgált lízingdíjak diszkontálása mindig egy felülvizsgált diszkont kamatláb alkalmazásával történik. Ez különbözik a lízing újraértékelés követelményeitől, ahol diszkont kamatláb csak speciális esetekben kerül alkalmazásra. Kimutatási és közzétételi követelmények a Magyar Telekom, mint lízingbevevő esetében Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás A Társaság döntése szerint a használatijog-eszköz (az egyéb eszközöktől elkülönítve) kerül kimutatásra, csakúgy, mint a lízingkötelezettség, és külön soron szerepelnek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban. Eredményre és egyéb átfogó jövedelmekre vonatkozó kimutatás Az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásában a Magyar Telekom külön szerepelteti a használatijog-eszköz értékcsökkenéséből eredő, lízingkötelezettséghez kapcsolódó kamatköltséget. Ezen kívül a lízingkötelezettséghez kapcsolódó kamatköltség a pénzügyi ráfordítások egyik összetevője, ami külön tételként jelenik meg az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban.
238 Cash-flow kimutatás Az alábbi tételek a cash-flow kimutatáson belül a működési tevékenységek között jelennek meg: ▪ a lízingkötelezettség kamatrészének készpénzes fizetése, a Társaság számviteli politikájának megfelelően, amely szerint a kamatkifizetések a működési cash-flow részeként kerülnek kimutatásra; ▪ a lízingkötelezettségbe nem tartozó változó lízingdíj kifizetések. A lízingkötelezettség tőke részének kifizetései a cash-flow kimutatáson belül a pénzügyi tevékenységek között jelennek meg. Kimutatási és közzétételi követelmények a Magyar Telekom, mint lízingbeadó esetében Lízingek szerepeltetése az Eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban és a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban Az Eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásában, az operatív lízingből származó bevétel nem szerepel az egyéb bevételektől elkülönítve. Csak egy, "Bevétel" sor szerepel a kimutatásban. Az operatív lízing bevételek sortétel a Megjegyzésekben “Egyéb források” néven szerepel (lásd 18.3.1 megjegyzést). A Magyar Telekom lízingbeadóként, az operatív lízing tárgyát képező eszközöket a mérlegben történő kimutatás során a mögöttes eszköz jellege alapján szerepelteti. A Társaságnál, az eszközök fizikailag elkülönülő részei, amelyek mögöttes eszközként azonosítottak (lízingek), nem a teljes eszköztől elkülönítve szerepelnek a mérlegben. Egyéb, lízingre vonatkozó témák Visszlízing tranzakciók Eszköztranszfer minősítése, hogy vajon értékesítésnek minősül-e A Társaság egyetlen eszközkategória esetében sem alkalmazza a rövidtávú lízingekre és a kisértékű eszközökre vonatkozó megjelenítési kivételt (közzétételi mentesség). Ennek eredményeképpen, a Magyar Telekom, mint eladó-lízingbevevő, a visszlízing tranzakciókat mindig a mérlegben szerepelteti (jelentőségtől függően). Annak eldöntéséhez, hogyan kell egy visszlízing tranzakciót kimutatni, a Társaság először azt vizsgálja, hogy a mögöttes eszköz kezdeti átadása az eladó- lízingbevevőtől a vevő-lízingbeadónak értékesítésnek minősül-e. A Társaságnál ezután az IFRS 15-öt alkalmazzák annak megállapításához, hogy történt-e értékesítés. Ez a vizsgálat eldönti a könyvelés módját mind az eladó-lízingbevevő, mind a vevő-lízingbeadó számára, az alábbiak szerint. Visszlízing elszámolása − az eszköz átruházása nem értékesítés Ha az eszköztranszfer nem minősül eladásnak, az eladó-lízingbevevő és a vevő-lízingbeadó finanszírozásként kell, hogy könyvelje a tranzakciót. Visszlízing könyvelése − az eszköztranszfer értékesítésnek minősül Ha az ellenőrzés átruházása megtörténik az IFRS 15-ben megadottak szerint (eladás), az eladó-lízingbevevőnek olyan eszközt kell szerepeltetnie a könyveiben, melynek összege megegyezik a használati jog arányosan fennmaradó részéből eredő arányos könyv szerinti értékkel. Bármely, a tranzakcióból származó nyereség vagy veszteség szintén arányosan kerül elszámolásra. Így, az eladó-lízingbevevő az eladással kapcsolatos nyereséget az átadott mögöttes eszközrészhez tartozó összegre, azaz, a vevő-lízingbeadó mögöttes eszközben levő maradványérdekeltségére korlátozza. A Magyar Telekom pénzügyi kimutatásaira a visszlízing tranzakciók nincsenek jelentős hatással. Allízingek Az allízing, definíciója szerint, egy olyan tranzakció, amelynél egy mögöttes eszközt a lízingbevevő (közbenső lízingbeadóként) tovább ad bérbe egy harmadik félnek, miközben a lízingbeadó és lízingbevevő között fennálló lízingügylet ("főlízing") érvényben marad. Az allízingeket a Magyar Telekom, mint közbenső lízingbeadó, pénzügyi vagy operatív lízingként minősíti, hasonlóan ahhoz, ahogyan bármely más lízing esetében eljár, az IFRS 16.61 alapján.
239 Az allízing pénzügyi lízing Ha a Magyar Telekom az allízinget pénzügyi lízingnek tekinti, a lízingügyletet az alábbi módon mutatja ki nyilvántartásában: ▪ kivezeti a fő lízingügyletben érintett, használatijog-eszközt, melyet tovább ad az allízing bérlőjének, és elszámolja az allízinggel kapcsolatos nettó befektetését; ▪ az eredménykimutatásban elszámol minden különbséget a használatijog-eszköz és az allízinggel kapcsolatos nettó befektetése között (pénzügyi lízing követelés); és ▪ a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban továbbra is szerepelteti a főlízingből eredő lízingkötelezettséget, ami a fő lízingbeadó felé fennálló lízingdíj tartozást jelenti. Az allízing kezdőnapján, ha a Magyar Telekom nem tudja egyértelműen meghatározni az allízing implicit kamatlábát, az allízing könyvelésénél a fő lízingre alkalmazott diszkont kamatláb kerül használatra, ami kiigazításra kerül minden, az allízinggel kapcsolatos közvetlen költséggel. Az allízingek kimutatása és közzététele Az allízingek esetében nincsenek specifikusan az allízingekre vonatkozó, a mérlegben és eredménykimutatásban történő közzétételt szabályozó rendelkezések. A Magyar Telekom azokat a közzétételi szabályokat alkalmazza, amelyek az egyéb pénzügyi és operatív lízingekre is vonatkoznak. A Magyar Telekom ugyanazon mögöttes eszközre épülő főlízingből, illetve allízingből származó eszközöket és kötelezettségeket nem könyveli egymással szemben, kivéve, ha teljesülnek a pénzügyi instrumentumok ellentételezésére vonatkozó követelmények. Ugyanez vonatkozik az azonos mögöttes eszközre épülő főlízingből és allízingből eredő lízingbevételre és lízingköltségre, kivéve, ha az IAS 1 szerinti, ellentételezésre vonatkozó kritériumok teljesülnek. Az IFRS 16 szerint a fő és az allízing két különálló szerződés, melyek lízingbevevői illetve a lízingbeadói modell alapján kerülnek könyvelésre. Az általános közzétételi szabályok egyaránt vonatkoznak a fő és allízingekre, valamint a pénzügyi vagy operatív allízing ügyletek lízingbeadóira. Lízingbeadókra vonatkozó elszámolás/könyvelés Pénzügyi lízing - Definíció A pénzügyi lízing egy olyan ügylet, amely egy mögöttes eszköz birtoklásával járó lényegében összes kockázatot és előnyt átruházza a lízingbevevőre. A pénzügyi lízing jellegét tekintve hasonlít egy eszköz értékesítésének finanszírozásához. A pénzügyi kimutatásokban történő elszámolása nem a tranzakció jogi formájából indul ki, hanem annak valós gazdasági tartalmából (azaz, mintha a mögöttes eszközt a lízingbeadó eladná a lízingbevevőnek) Operatív lízing – Definíció Az operatív lízing egy olyan tranzakció, amellyel nem kerül átruházásra a mögöttes eszköz birtoklásával járó lényegében összes kockázat és előny. Ez általában egy egyszerű, rövidtávú bérleti konstrukció (operatív lízing), ahol a befolyó bérleti díj az eredménykimutatásban jelenik meg, és elsődleges mérleghatása összefüggésben van a lízingfizetések ütemezésével.
240 17.2 Pénzügyi lízingek 17.2.1 Pénzügyi lízing – a Társaság, mint lízingbeadó A pénzügyi lízingek főként olyan üzleti ügyfelek rendelkezésére bocsátott épületeket és eszközöket – irodahelyiségek, sötétszálak, szélessávú hálózat, telephelyek – foglalják magukban, amelyeknél IT szolgáltatásra vonatkozó szerződés keretében a Társaság a szolgáltató. A pénzügyi lízinghez kapcsolódó, jövőbeni követelések 2022. és 2023. december 31-én az alábbiak szerint alakultak: 2022.12.31. 2023.12.31. Jelenérték Kamatrész Minimális lízingdíj- követelés Jelenérték Kamatrész Minimális lízingdíj- követelés 1 éven belüli ................. 276 224 500 148 100 248 1–2 év között ............... 206 208 413 148 90 238 2–3 év között ............... 222 192 413 97 81 178 3–4 év között ............... 232 175 407 105 73 178 4–5 év között ............... 250 156 407 114 63 177 5 éven túl ...................... 1 808 459 2 266 602 151 753 Összesen .................... 2 994 1 414 4 406 1 214 558 1 772 A kamatrész a még nem esedékes jövőbeni pénzügyi bevételt tartalmazza. Az egy éven belül esedékes követelések jelenértéke a mérlegben az Egyéb rövid lejáratú pénzügyi eszközök soron szerepel, míg az egy éven túli követelések az Egyéb hosszú lejáratú pénzügyi eszközök között kerülnek kimutatásra. A lízingperiódus során elhatárolt pénzügyi bevételt az éves eredményben (Kamatbevételek) számoljuk el. (lásd 23. megjegyzés) A nem garantált maradványérték hatása a Társaság eredményére nézve nem jelentős. 17.2.2 Pénzügyi lízing – a Társaság mint lízingbevevő A lízingkötelezettségek elsősorban az új székház, mobiladótornyok alatti terület bérletéhez, továbbá olyan épületek eladásához és azok egy részének visszlízingjéhez kapcsolódnak, melyek telefonközpontok elhelyezésére szolgálnak, valamint kisebb részben egyéb épületek, hálózatok és egyéb távközlési eszközök és járművek bérletével kapcsolatosak. A szerződések jellemzően forintban és euróban köttettek, futamidejük 1–15 év; meghosszabbíthatóak, de vásárlási opciót nem tartalmaznak. Az épületekre kötött lízingszerződések futamideje általában 1-12 év, távközlési berendezések esetében 3-15 év, míg a járművek és egyéb eszközökre kötött lízingszerződések futamideje általában 1-4 év. A Társaság bérleti szerződéseiből származó kötelezettsége a lízingbeadónak a lízingbe adott eszközökre vonatkozó jogcímével biztosított. A Társaság általában nem ruházhatja át és nem adhatja allízingbe a lízingelt eszközöket, és egyes szerződések megkövetelik a Társaságtól bizonyos pénzügyi mutatók fenntartását. A lízingkötelezettségek lejárat szerinti elemzése az 5.1.3 megjegyzésben található.
241 Az alábbi összegek kerültek az eredményben elszámolásra: 2022 2023 Használatijog-eszköz értékcsökkenése ............................................. 19 804 20 953 Lízingkötelezettséghez kapcsolódó kamatköltségek ..................... 5 972 7 003 Lízingkötelezettségek árfolyamvesztesége ..................................... 4 232 -2 449 A lízingkötelezettségek értékelésében nem szereplő változó lízingdíjakkal kapcsolatos költség ...................................................... (a) 1 704 1 943 Használatijog-eszközök allízingbe adásából származó bevételek - 544 Nyereség vagy veszteség visszlízing ügyletekből .......................... - - a) 2022. január 1-jétől megváltozott az előfizetői/szolgáltatási számon alapuló bérleti díjak kezelése az IFRS 16 szerint, mivel ezek változó (teljesítményalapú) befizetésnek minősülnek, így az eredménykimutatásban kell elszámolni. A változás a hálózatbérleti szerződéseket érintette. 2023-ban ezekhez a szerződésekhez kapcsolódóan a változó lízingdíjak jövőbeni készpénz kiáramlása 8 021 millió forint volt (2022-ben: 5 836 millió forint), amely nem jelenik meg a lízingkötelezettségek értékelésében. A Társaság teljes, lízingügyletekből származó készpénz kiáramlása 2023-ban 21 998 millió forintot tett ki (2022-ben 19 440 millió forint). A Társaságnak számos olyan lízingszerződése van, melyek 2023. december 31-én még nem kezdődtek el. A jövőbeni lízingdíj fizetési kötelezettségek ezen nem felmondható szerződésekből 9 777 millió forintot értek el 2023-ban (2022-ben 9 281 millió forint). 2023-ban a nem diszkontált potenciális jövőbeni bérletfizetések összege 15 962 millió forint (2022-ben 16 943 millió forint) a lehívásra kerülő hosszabbítási és megszüntetési opciókat követő időszakokra vonatkozóan, melyek nem részei a lízing futamidőnek. A Társaság kezdetkor a lízingkötelezettség részeként megbecsüli és figyelembe veszi a maradványérték-garanciák alapján várhatóan fizetendő összegeket. Jellemzően a várható maradványérték a lízing megkezdésekor egyenlő vagy magasabb, mint a garantált összeg, és így a Társaság nem számít arra, hogy bármit is fizetnie kell ezen garanciák alapján. 2023. december 31-én nem volt olyan maradványérték-garancia, amelynek a Társaság potenciálisan ki lenne téve, és amely nem került a lízingkötelezettségek értékelésében figyelembe véve (2022-ben: nulla forint). 17.3 Operatív lízing – a Társaság, mint bérbeadó Az alábbi táblázatok a Társaság mobil torony részek, hálózatok, sötétszál elemek, épületek és az ügyfeleknél elhelyezett műszaki eszközök operatív lízingjéből származó jövőbeni minimális lízingköveteléseit tartalmazza. 2022.12.31. 2023.12.31. Éven belüli ...................................................................................... .......................................................................................................... 4 174 4 566 1-2 év közötti ................................................................................. .......................................................................................................... 3 641 4 121 2-3 év közötti ................................................................................. 3 417 3 852 3-4 év közötti ................................................................................. 3 269 3 549 4-5 év közötti ................................................................................. 2 769 3 039 5 éven túli ....................................................................................... 1 391 1 477 Összesen ................................................................................ 18 661 20 604 2023-ban az operatív lízingből származó lízingbevétel 6 858 millió forint volt (2022-ben 5 158 millió forint). A Társaságnak nincs indextől vagy rátától nem függő változó lízingdíjakhoz kötődő lízingbevétele. Az operatív lízing becsült várható hitelezési vesztesége nem minősül jelentősnek és nem került elszámolásra.
242 Az alábbi táblázat bemutatja az operatív lízingbe adott ingatlanok, gépek és berendezések megbontását eszközosztályok szerint: Épületek Telekom- munikációs eszközök Összesen 2022.01.01. Bruttó érték ........................................................................................... 3 782 2 493 6 275 Halmozott értékcsökkenés ................................................................ -1 640 -1 051 -2 691 Könyv szerinti érték - 2022.01.01. ............................................. 2 142 1 442 3 584 Könyv szerinti érték - 2022.01.01. ............................................. 2 142 1 442 3 584 Növekedés ............................................................................................. 42 6 970 7 012 Kivezetés................................................................................................ -144 -207 -351 Tárgyévi értékcsökkenés .................................................................... -108 -1 143 -1 251 Könyv szerinti érték – 2022.12.31. ............................................ 1 932 7 062 8 994 2022.12.31. Bruttó érték ........................................................................................... 3 643 9 133 12 776 Halmozott értékcsökkenés ................................................................ -1 711 -2 071 -3 782 Könyv szerinti érték – 2022.12.31. ............................................ 1 932 7 062 8 994 Könyv szerinti érték - 2023.01.01. ............................................. 1 932 7 062 8 994 Növekedés ............................................................................................. 194 4 218 4 412 Kivezetés................................................................................................ -115 -156 -271 Tárgyévi értékcsökkenés .................................................................... -127 -1 975 -2 102 Könyv szerinti érték – 2023.12.31. ............................................ 1 884 9 149 11 033 2023.12.31. Bruttó érték ........................................................................................... 3 780 13 119 16 899 Halmozott értékcsökkenés ................................................................ -1 896 -3 970 -5 866 Könyv szerinti érték – 2023.12.31. ............................................ 1 884 9 149 11 033 18 BEVÉTELEK 18.1 Bevételek – számviteli politika 18.1.1 Termékértékesítés és szolgáltatás értékesítés árbevétele Az IFRS 15 alapelve, hogy az ígért áruk vagy szolgáltatások vevő számára való átadásának bemutatása érdekében a gazdálkodó egységek olyan összegű bevételt jelenítsenek meg, amely azt az ellenértéket (vagyis fizetést) tükrözi, amelyre a gazdálkodó egység az említett árukért vagy szolgáltatásokért várakozása szerint jogosultságot szerez. Akkor számolunk el bevételt, amikor valószínű, hogy a Társaság be fogja szedni azt az ellenértéket, amelyre az áruk vagy szolgáltatások vevőnek való átadásáért jogosultságot fog szerezni. Ha a Társaság úgy értékeli, hogy az ellenérték beszedése nem biztosított (pl. később a vevő fizetési képessége vagy szándéka jelentősen romlik), a Társaság a szerződés (a kintlévő áruk és jövőbeli szolgáltatások) fennmaradó részét akkor számolja el, ha befolyt az ellenérték. Ez a döntés nem érinti a nyilvántartott eszközöket és a már kielégített teljesítési kötelmek bevételét. Bevétel akkor kerül megjelenítésre, amikor (vagy amint) az ígért áru vagy szolgáltatás vevőnek való átadásával kielégíti a teljesítési kötelmet. Az eszköz átadottnak minősülhet idővel vagy egy időpontban, ami hatással van a bevétel megjelenítésének idejére. Gyakorlati megoldásként a Társaság a leírt módszereket egyedi vevőszerződések helyett a hasonló jellemzőkkel rendelkező szerződések portfóliójára is alkalmazza. A portfolió megközelítés elfogadható, ha a Társaság észszerűen azt
243 várja, hogy a standard portfólióra való alkalmazása nem jár lényegesen eltérő hatással a pénzügyi kimutatásokra, mint a standardnak a portfóliót alkotó egyedi szerződésekre (vagy teljesítési kötelmekre) való alkalmazása. Ez azt is jelenti, hogy a hasonló jellemzőkkel rendelkező szerződések portfoliója nem feltétlen azonos termékekre vonatkozó szerződéseket tartalmaz. Fő elvek ▪ Ha a Társaság áruk vagy szolgáltatások vevőnek történő átadásával hamarabb teljesít, mint ahogy a vevő kifizeti ezek ellenértékét vagy a fizetés esedékessé válik, a Társaság a szerződést szerződéses eszközként mutatja be, levonva a követelésként bemutatott összeget. Egy szerződéses eszköz a Társaság ellenértékhez való joga az általa a vevőnek átadott árukért vagy szolgáltatásokért. ▪ A több elemű csomagoknál (pl. mobilszolgáltatási előfizetés és készülék) előre leszállított támogatott termékek esetén a teljes bevétel nagyobb része kapcsolódik az előre leszállított komponenshez (a mobilkészülékhez), így a bevétel korábban kerül elismerésre. Ez vezet a szerződéses eszközök Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban történő megjelenítéséhez. További részletek a 3.4 megjegyzésben találhatók. ▪ Az értékesítési jutalékok (ügyfélszerzési költségek vagy vevői szerződések megkötésével kapcsolatos költségek) és a vevői szerződések teljesítésével kapcsolatos költségek aktiválásra kerülnek és az egyéb rövid és hosszú lejáratú eszközök sorokon kerülnek bemutatásra a Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban, elszámolásukra az ügyfél megtartásának becsült időszaka vagy a szerződések hasznos élettartama alatt kerül sor. További részletek a 3.4 és a 12.2 megjegyzésekben. ▪ Azok a bevételek később kerülnek elszámolásra, amelyek esetében „jelentős jogok”, például további termékek jövőbeli vásárlásakor nyújtott extra engedmény átruházására is sor kerül. ▪ A szerződéses kötelezettségek ügyfélszerződésenként a kapcsolódó szerződéses eszközökkel nettó módon kerülnek kimutatásra. ▪ A Társaság az árbevételt bruttó módon számolja el (mint megbízó), amennyiben az adott terméket vagy szolgáltatást kontrollálja, mielőtt a vevő részére átadja és az átadást a Társaság teljesíti. ▪ Amikor a Társaság egy szállító, saját márkájú digitális termékeinek a tovább értékesítője, és törvényes eladója, általánosságban akkor mondható, hogy elsődlegesen felel az ígért termék vagy szolgáltatás leszállításáért, ha a következő két feltétel együttesen teljesül: ▪ a Társaság az egyetlen fél, akivel az ügyfél szerződést köt; és ▪ a Társaságnak kell lennie az egyetlen félnek, aki felelős a vevő felé a termék elfogadhatóságáért, a támogatás nyújtásáért, a panaszok kezeléséért és a termékproblémák orvoslásáért. ▪ A bevételek elismerésekor összeg és időzítés szempontjából figyelmen kívül hagyjuk a finanszírozási komponenseket, amennyiben az ígért áru vagy szolgáltatás a vevőnek való átadása és az említett áru vagy szolgáltatás vevő általi kifizetése közötti időszak legfeljebb egy év lesz. Azon szolgáltatások esetében, amelyek szerződéses időszaka hosszabb mint egy év, ilyenek jellemzően az éven túli vevőkövetelések és a szerződéses eszközök, a bevétel elszámolása effektív kamatláb módszerrel történik, amely a 3.4 és 4.1.2 megjegyzésekben kerültek részletezésre. ▪ Ha egy licenc nyújtására vonatkozó ígéret különállónak minősül a szerződésben ígért egyéb áruktól vagy szolgáltatásoktól, akkor a licenc nyújtására vonatkozó ígéret elkülönült teljesítési kötelem és a Társaságnak meg kell állapítania, hogy a licenc vevőnek való átadására folyamatosan vagy konkrét időpontban kerül-e sor. 18.1.2 Operatív lízingek árbevétele Az operatív lízingszerződésekből származó bevételek árbevételként a lízing futamideje alatt, lineárisan kerülnek elszámolásra. A lízing ösztönzők a teljes lízingbevétel integráns részeként a lízing futamideje alatt kerülnek elszámolásra. További információkért lásd a 17.3 megjegyzést. 18.2 A fő szolgáltatási üzletágak árbevétele 18.2.1 Mobil- és vezetékes távközlési árbevétel A Magyar Telekom árbevétele elsősorban az ügyfelei és egyéb harmadik felek részére, a Magyar Telekom telekommunikációs hálózatán keresztül nyújtott szolgáltatásaiból és termékek értékesítéséből származik. Az előfizetői szerződés jellemzően készülékértékesítést, az igénybe vett hang, internet-, adat- vagy multimédia-szolgáltatás előfizetési díját és havi forgalmi díját tartalmazza. Az előfizetési és átalány díjak abban az időszakban kerülnek megjelenítésre, amely időszakra vonatkoznak. A forgalmi árbevételek a szolgáltatás igénybevételének időtartama alapján, az igénybevétel időszakában kerülnek elszámolásra. A keskeny és szélessávú hozzáférésen keresztül nyújtott vezetékes, mobil és TV szolgáltatásokból származó bevétel előfizetői (post-paid) szerződéseknél az igénybevétel időszakában folyamatosan, az előre fizetett (pre-paid)
244 szerződéseknél pedig használati alapon kerül elszámolásra. A streaming TV szolgáltatásból származó bevétel nettó módon kerül elszámolásra, további információk a 18.2.2 megjegyzésben. Az emelt díjas szolgáltatások jellemzően közvetített szolgáltatásokat tartalmaznak (pl. szerencsejáték, parkolójegy, tömegközlekedés jegy, autópályamatrica vásárlás). amelyek árbevétele nettó módon kerül elszámolásra. A hirdetési bevételek abban az időszakban kerülnek elszámolásra, amelyikben a hirdetések megjelennek. Az ügyfelek vásárolhatnak mobilfeltöltő, nyilvánostelefon- és internetkártyákat, amelyekkel meghatározott ideig használhatják a Magyar Telekom hálózatát. Az ilyen típusú szolgáltatásokért az ügyfél a kártya megvásárlásakor fizet. A fenti kártyák értékesítéséből származó árbevételt az egységek felhasználásakor, a fel nem használt egységekre eső árbevétel pedig az egységek lejáratakor kerül megjelenítésre. A Magyar Telekom távközlési hálózatát használó más távközlési szolgáltatók és azok roamingügyfelei, akiknek hívása a Magyar Telekom hálózatában végződik, vagy azon átmegy, a Magyar Telekom szempontjából harmadik félnek minősülnek. Ez a nagykereskedelmi (bejövő) forgalmi árbevétel a használat időszakában kerül megjelenítésre. A kapott árbevétel egy része gyakran más szolgáltatóknak kerül kifizetésre (összekapcsolás) hálózatuk használatáért. A tranzithívások árbevétele és költségei az eredményre vonatkozó kimutatásban bruttó módon, a használat időszakában kerül elszámolásra, mivel e szolgáltatásokat elsődlegesen a Társaság nyújtja saját hálózatán, és szabadon határozza meg a szolgáltatások árát. A szerződések gyakran úgy kerülnek értékesítésre a vevőnek, hogy két vagy több komponens közötti kereszttámogatást tartalmaznak. Egy jellemző példa, amikor egy mobil telefon a piaci értékénél jelentősen alacsonyabb áron kerül értékesítésre egy csomagban egy 12 vagy 24 hónapos szolgáltatási szerződéssel. Kereskedelmi szempontból a mobil telefonon jelentkező támogatás a szolgáltatási díjon keresztül kerül kompenzálásra. Lásd még a 3.4 megjegyzést. Ezen kiigazítási követelménnyel („alapkiigazításként” is definiálva) a kereszttámogatást vagy egy átfogó csomag diszkontot a csomag egyes komponenseire kell felosztani, következésképpen a bevétel általában az áru és/vagy szolgáltatás egyedi eladási árát tükrözi. 18.2.2 Rendszerintegrációs és informatikai (RI/IT) árbevétel A hálózati szolgáltatásokra vonatkozó szerződések, amelyek kiterjednek az ügyfelek részére kommunikációs hálózat telepítésére és üzemeltetésére, átlagosan 2-3 éves időtartamot fednek le. A rendszerintegrációs szerződések általában projektek keretében végzett testre szabott termék és/vagy szolgáltatások leszállítására terjednek ki, a szerződésekből származó árbevételt általában a következő szerződéstípusok valamelyike fedi le: fix áras vagy idő- és anyagfelhasználás-alapú szerződés. Fix áras szerződéseknél a teljesítés előrehaladásának meghatározásához a Magyar Telekom az inputmódszert alkalmazza. Ebben az esetben a bevételt a teljesítési kötelem kielégítése kapcsán tett erőfeszítéseknek vagy a felhasznált inputoknak (például a felhasznált erőforrások, a ledolgozott munkaórák, a felmerült költségek, az eltelt idő vagy a felhasznált gépidő) az adott teljesítési kötelem kielégítéséhez szükséges összes várt input arányában jeleníti meg. Az idő- és felhasznált anyag alapon kiszámlázott szerződések esetében a bevétel az igénybevétel időszakában folyamatosan kerül elszámolásra. A folyamatos IT szolgáltatásokból – kiszervezett szolgáltatások – származó árbevétel a szerződés feltételeinek megfelelően ténylegesen nyújtott szolgáltatás mértékében és időpontjában számolható el. A szerződéseket az IFRS 16 (Annak meghatározása, hogy egy megállapodás tartalmaz-e lízinget) követelményeinek megfelelően megvizsgáljuk. Amennyiben a szerződés tartalmaz lízing megállapodást, az abból származó árbevételt az IFRS 16 – Lízingek szerint, a 17. megjegyzésben leírtaknak megfelelően számoljuk el. A Magyar Telekom az áruk és szolgáltatások feletti ellenőrzést folyamatosan adja át, tehát a teljesítési kötelmek kielégítése és a bevételek elismerése folyamatosan történik abban az esetben, ha teljesül a következő feltételek valamelyike: ▪ a vevő a Társaság általi teljesítéssel egyidőben megkapja és igénybe veszi a Társaság általi teljesítésből származó hasznot, mely a szerződéses időszak alatt folyamatosan nyújtott szolgáltatásokat (asztali számítógépes szolgáltatások, adatbázis-kezelési szolgáltatások, üzemeltetési és karbantartási szolgáltatások) tartalmazza ▪ a Társaság általi teljesítés olyan eszközt hoz létre vagy olyan eszköz értékét növeli, amely felett létrehozása vagy értékének növelése pillanatától a vevő gyakorol ellenőrzést vagy a Társaság általi teljesítés nem hoz létre a Társaság számára alternatív módon hasznosítható eszközt és a Társaság érvényesíthető joggal rendelkezik az adott időpontig elvégzett teljesítés után járó kifizetéshez. Az ilyen jellegű projektek tartalmazhatnak pl. információs és
245 kommunikációs technológiai (ICT) hálózattervezést és ehhez kapcsolódó beruházási munkákat, egy vagy több mérföldkővel a projekt időtartama alatt a kapcsolódó bevétel elszámolás szempontjából. Ha a teljesítési kötelem nem folyamatosan kerül kielégítésre, a Magyar Telekom a teljesítési kötelmet konkrét időpontban elégíti ki. Hardver értékesítésből és értékesítés-típusú lízingből származó bevétel akkor került elismerésre, amikor a vevő ellenőrzést szerez a termék felett. A készülékértékesítés bevétele konkrét időpontban kerül elszámolásra. Amikor a Társaság a beszállító digitális termékeinek viszonteladója és ezen termékek legális eladója, általában akkor tekintendő elsődlegesen felelősnek az ügyfél felé az ígért áruk vagy szolgáltatások nyújtásáért, ha mindkét alábbi feltétel teljesül: ▪ a Társaság az egyetlen fél, akivel az ügyfél szerződést köt; ▪ a Társaságnak kell az egyetlen félnek lennie, amely felelős az ügyfél felé a termék elfogadhatóságáért, a támogatás biztosításáért, a panaszok kezeléséért és a termékproblémák kijavításáért. Egy másik fél immateriális javaira vagy szolgáltatásaira vonatkozó (jogosultságok) esetén (gyakorlatilag) korlátlan kínálattal (pl. szoftverlicencek, felhőszolgáltatások, streaming szolgáltatások) fennáll az a megcáfolható vélelem, hogy a készletkockázat nem releváns mutató az ellenőrzés szempontjából. Ha a másik fél által biztosított áru vagy szolgáltatás e másik fél márkás terméke és a Társaság nem legális eladója ennek az árunak vagy szolgáltatásnak, vagy a másik fél áruihoz vagy szolgáltatásaihoz fűződő jogának nem jogszerű eladója, a Társaság ügynöknek minősül és így a bevételek nettó módon kerülnek elszámolásra. A Társaság a szoftverértékesítés bevételét az ügynök-megbízó elszámolási módszer alapján számolja el. 18.3 Árbevétel az eredményre vonatkozó kimutatásban 18.3.1 Vevői szerződésekből származó bevétel alábontása 2022 2023 Mobil árbevétel Hang alapú kiskereskedelmi ......................................................................... 104 063 114 033 Hang alapú nagykereskedelmi ..................................................................... 8 542 8 068 Adatbevételek ................................................................................................. 131 194 168 635 SMS.................................................................................................................... 22 638 24 872 Készülékértékesítés árbevétele ................................................................... 106 525 109 447 Egyéb mobilbevételek .................................................................................. 13 264 18 489 Mobil bevételek összesen .................................................................... 386 226 443 544 Vezetékes árbevétel Hang alapú kiskereskedelmi ......................................................................... 29 392 30 119 Szélessávú kiskereskedelmi .......................................................................... 62 415 79 477 TV* ..................................................................................................................... 52 468 61 565 Készülékértékesítés árbevétele ................................................................... 16 184 19 364 Adatbevételek kiskereskedelmi* ................................................................. 10 491 11 454 Nagykereskedelmi bevétel ........................................................................... 13 073 13 242 Egyéb vezetékes bevételek* ......................................................................... 13 317 16 674 Vezetékes bevételek összesen ............................................................ 197 340 231 895 RI/IT bevételek ................................................................................................ 9 388 15 516 Bevételek összesen ............................................................................... 592 954 690 955 Melyből: Vevői szerződésekből származó bevételek ................................................ 587 796 684 097 Egyéb forrásból ............................................................................................... 5 158 6 858 * A 2022. évi értékek módosításra kerültek, mivel a video-on-demand szolgáltatásból származó bevételek már a TV bevételek között kerültek bemutatásra és nem az egyéb vezetékes bevételek között, hogy a valós működési teljesítmény jobban érvényesüljön.
246 Az egyéb forrásból származó bevételek ingatlan és hálózat bérleti díjakat tartalmaznak, melyek a fenti táblázatban a vezetékes nagykereskedelmi bevételek és a vezetékes egyéb bevételek között szerepelnek. 2023-ban a CPE operatív lízingjének bevételében jelentősebb növekedés következett be (1 611 millió forint). A Társaság egyetlen ügyfele sem minősül jelentős bevételi forrásnak. Nincs olyan külső fél (harmadik fél vagy kormányzat közös irányítása alatt álló gazdálkodók általunk ismert csoportja), akivel a Társaság forgalma a 10 százalékot meghaladná. A bevételek földrajzi szegmentációját lásd a 33. megjegyzésben. 18.4 Vevői szerződésekhez kapcsolódó eszközök és kötelezettségek A Társaság szerződéses eszközei ki nem számlázott összegeket foglalnak magukban, melyek jellemzően hosszú lejáratú szerződéseken alapuló értékesítésekből származnak, amikor az elismert bevétel meghaladja a vevőnek kiszámlázott összeget. Lásd a 3.4, 4.2.2.3, 12.2 és 18.1.1 megjegyzéseket. A szerződéses kötelezettségek előlegeket, a felmerült költségeket meghaladó kiszámlázásokat, valamint halasztott bevételeket tartalmaznak. 2022.12.31. 2023.12.31. Szerződéses eszközök – rövid lejáratú .................................................................. 13 805 12 537 Szerződéses eszközök – hosszú lejáratú............................................................... 3 385 3 105 Szerződéses kötelezettségek – rövid lejáratú ..................................................... -8 565 -8 469 Nettó szerződéses eszközök (kötelezettségek) ........................................... 8 625 7 173 A beszámolási időszakban megjelenített bevétel, amely az időszak kezdetén a szerződéses kötelezettségek egyenlegének része volt ................ 6 868 7 381 A vevői szerződések megkötésével kapcsolatban felmerült költségekből származó megjelenített eszközök ........................................................................ 6 963 6 981 A vevői szerződések teljesítésével kapcsolatban felmerült költségekből származó megjelenített eszközök ........................................................................ - 1 711 A vevői szerződések megkötésével kapcsolatban felmerült költségekre a beszámolási időszakban megjelenített amortizáció ........................................ -7 360 -7 917 A vevői szerződések teljesítésével kapcsolatban felmerült költségekre a beszámolási időszakban megjelenített amortizáció ........................................ - -325 A szerződéses eszközökre elszámolt értékvesztés összege 1 350 millió forint volt 2023. december 31-én (2022: 1 036 millió forint). 2023. december 31-én a fennmaradó teljesítési kötelemre felosztott tranzakciós ár halmozott összege 204 172 millió forint, melyet a Társaság szolgáltatás nyújtás bevételeként számol el, ami várhatóan a következő 1-24 hónap során merül fel. 19 KÖZVETLEN KÖLTSÉGEK 19.1 Távközlési adó A távközlési adó 2012. július 1-jei hatállyal a vezetékes és mobil hang-, illetve a mobil SMS/MMS szolgáltatásokra került bevezetésre Magyarországon. Az adó mértéke vezetékes és mobil telefonhasználat esetén 2 Ft/perc, illetve 2 Ft/SMS/MMS magánszemély előfizető előfizetéséhez kapcsolódó hívószám esetében, nem magánszemély előfizető előfizetéséhez kapcsolódóan 3 Ft/perc, illetve 3 Ft/SMS/MMS. Az adó maximuma 700, illetve 5 000 Ft/hó magán-, illetve nem magánszemély előfizető előfizetéséhez kapcsolódó hívószám esetében. 19.2 Egyéb közvetlen költségek Az Egyéb közvetlen költségek sor tartalmazza a mobil és vezetékes készülékek, kiegészítők és más eszközök költségét, az ügynöki jutalékokat, valamint a nem hang közvetlen költségeket.
247 20 SZEMÉLYI JELLEGŰ RÁFORDÍTÁSOK 20.1 Személyi jellegű juttatások – számviteli politikák 20.1.1 Rövid távú dolgozói juttatások A rövid távú dolgozói juttatások folyó költségként kerülnek elszámolásra abban az időszakban, amikor a dolgozó szolgáltatást nyújt. Rövid távú dolgozói juttatás a bér, a társadalombiztosítási járulék, a prémium, a fizetett szabadság, a kedvezményes telefonszámla, az étkezési és üdülési hozzájárulás és egyéb, béren kívüli juttatások, valamint ezek adóvonzata. A meghatározott mértékű önkéntes nyugdíjpénztári hozzájárulások költségként kerülnek elszámolásra abban az időszakban, amikor a munkavállalók a szolgáltatást nyújtják. 20.1.2 Részvényalapú juttatások A Magyar Telekom egy részvényalapú ügylet keretében a dolgozója által nyújtott szolgáltatás költségét akkor számolja el, amikor a szolgáltatást igénybe veszi. Amennyiben a Társaság saját részvényeivel fizet a szolgáltatásért a részvényalapú juttatás keretében, a költségeket a tőkével szemben számoljuk el (Részvényben fizetendő részvényalapú kifizetések tartaléka). A részvényalapú juttatási program lejáratakor, azaz amikor a részvények átkerülnek a dolgozó tulajdonába, illetve a részvényopció lejár, az erre képzett tartalék kivezetésre kerül. Amennyiben készpénzben történik a kifizetés egy részvényalapú ügylet keretében, a költséggel szemben egy kötelezettség keletkezik, amelynek értékét a Társaság minden mérlegfordulónapon újraértékeli valós értékre. A Magyar Telekom és a Deutsche Telekom részvényárfolyamának hosszú távú alakulásához kötött prémiumokat az eredményben, azok időarányos valós értékén számoljuk el a kötelezettségekkel szemben. 20.1.2.1 A Deutsche Telekom Csoport Kiegészített Részvényvásárlási Programja (SMP) A Magyar Telekom 2015. július 1-jével Kiegészített Részvényvásárlási programot indított. A résztvevőknek az éves bruttó prémiumuk minimum 10%-ának megfelelő összeget Deutsche Telekom-részvényekbe kell fektetniük, amelyet önkéntesen a prémiumuk legfeljebb 50%-áig emelhetnek (személyes befektetés). A részvényeket legalább 4 évig (zárolási időszak) tartaniuk kell, amelynek lejártát követően a résztvevők ingyen részvényeket kapnak. A részvényjuttatás aránya (1:1 vagy 1:2) amely a konkrét vezetői csoport függvénye. A Deutsche Telekom a program keretében megvásárolt részvények arányában juttat ingyen részvényeket. A program évenként indul, amennyiben a Deutsche Telekom Csoport szabad cash-flow célkitűzése teljesült az előző évben. A DT által kezdeményezett program DT részvényekkel került elszámolásra a résztvevőkkel, míg a Magyar Telekomnak a DT AG-vel szemben kellett elszámolnia ezt készpénzben az érintetteknek történő részvényjuttatással egyidőben. Ennek következtében a program záróegyenlege a Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban kapcsolt vállalkozásokkal szembeni pénzügyi kötelezettségként került bemutatásra, mint a Magyar Telekom szempontjából pénzeszközben elszámolt, a DT AG-nek kifizetendő kötelezettség. A programmal kapcsolatban 2023-ban 47 millió forint, 2022-ben 44 millió forint költség került elszámolásra. 20.1.2.2 Hosszú távú ösztönző program (LTI) A Magyar Telekom 2015. január 1-én módosította LTI programját, ezzel részvényalapú kompenzációs programmá alakítva azt. A 2022. évi LTI program globális, a Deutsche Telekom Csoport egészére kiterjedő ösztönző program. 2023. január 1-jétől kezdődően az LTI-ben való részvétel előfeltétele a Kiegészített Részvényvásárlási Programban (SMP) való részvétel és ennek megfelelő személyes befektetés. Mintegy 30 felsővezető vehet részt a programban. A vezérigazgató részvétele nem kötődik feltételhez, míg a többi felsővezető csak abban az esetben vehet részt, ha az előző évi értékelése megfelel az elvárásoknak. Az LTI négy stratégiai mutató teljesítése alapján fizet, készpénzben. A program keretében minden évben indul egy négyéves program csomag. A kifizetés a program csomag lejárta után esedékes, az előzetesen rögzített célkitűzések teljesítésének mértékében (0 és 150% között). A program indulásakor a megfelelő ösztönző összeg virtuális DTAG részvényekbe kerül átszámításra, és ebben a formában kerül juttatásra a résztvevőnek (alap mérték). Az éves célteljesítés mértéke minden év végén meghatározásra kerül. Ez a mérték megszorzásra kerül a juttatott virtuális részvények alap mértékének időarányos részével. Az ilyen módon számított
248 virtuális részvényszám “rögzítésre kerül” a résztvevő számára, mint az adott év végleges eredménye ("éves eredmény"). A program csomag végén, a négy végleges éves eredmény összesítésre kerül. A virtuális részvények teljes számát átszámítjuk készpénzre az akkor érvényes DT AG részvényár figyelembevételével, és ez az összeg kerül kifizetésre a résztvevőnek. A futamidő alatti osztalék fizetés szempontjából a virtuális részvények valódi részvénynek számítanak. Az osztalék a következő módon kerül figyelembevételre: az első, második és harmadik osztalék mértéke “befektetésre” kerül virtuális részvényekbe, amikor a tényleges osztalék a valódi részvényekre kifizetésre kerül. A negyedik (és utolsó) osztalékfizetés nem kerül “befektetésre”, hanem készpénzben kifizetésre kerül a program elszámolásával egy időben, miután a Közgyűlés döntött az osztalékfizetésről. A program pénzneme euró. A programmal kapcsolatban 2023-ban 618 millió forint, 2022-ben 808 millió forint költség került elszámolásra. 20.1.3 Game Changer teljesítmény ösztönző (GCI) A Game Changer teljesítményösztönző egy készpénzben fizetett hosszú távú ösztönző program, amely két egyenlő súlyozású mutató (50% pénzügyi és 50% ügyfélközpontúság) teljesítményéhez kapcsolódik. A program négy évre szól, 2022. január 1-jétől 2025. december 31-ig. Minden egyes programévre más-más, sorrendben növekvő alapösszeg került meghatározásra. Az adott programévre vonatkozó kifizetési feltétel az, hogy a két teljesítménymutató egyenként legalább 50%-os teljesítési célszintet érjen el. A programévekre fizetendő alapösszeg attól függ, hogy a szükséges feltétel megszakítás nélkül hányszor teljesül egymás után (kifizetési sorrend). Ha egy programévben nem teljesül a kifizetéshez szükséges feltétel, a kifizetési sorrend az első programévre meghatározott alapösszeggel kezdődik újra. A program pénzneme az euró. A kifizetésre mindig a programév lejárta és a célok teljesítményszintjének 0-150%-os skálán történő értékelése után kerül sor. A részletes szabályokat a Javadalmazási és Jelölő Bizottság határozza meg. A programban való részvétel szabályait a Javadalmazási és Jelölő Bizottság által elfogadott szabályzat tartalmazza. A kifizetést követően az ösztönző nem követelhető vissza. 2023-ban 293 millió forint került költségként elszámolásra (2022: 242 millió forint) a program kapcsán. 20.1.4 A munkaviszony megszűnésével kapcsolatos juttatások A munkaviszony megszűnésével kapcsolatban akkor fizetendő juttatás, ha a munkavállaló munkaviszonya a rendes nyugdíjkorhatár elérése előtt megszűnik, illetve ha a munkavállaló önkéntes felmondást választ ezen juttatások fejében. A Társaság akkor számol el munkaviszony megszűnésével kapcsolatos juttatást, amikor egy előre meghatározott terv szerint, visszavonhatatlanul elkötelezi magát a munkavállalók munkaviszonyának megszüntetése mellett, vagy arra kötelezi magát, hogy az idő előtti felmondás ösztönzésére juttatásokat ajánl fel. 20.2 Személyi jellegű juttatások a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban A teljesítményösztönző programok és a munkaviszony megszűnése kapcsán fennálló kötelezettségek céltartalékként kerülnek kimutatásra a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban, amelyek 2023-as és 2022-es évi mozgásait a 13.2 megjegyzés mutatja be. A munkavállalói juttatások (fizetések és bérek) 2023-ra és 2022-re vonatkozóan a 14-es megjegyzésben kerülnek bemutatásra.
249 20.3 Személyi jellegű juttatások az eredménykimutatásban és az egyéb átfogó jövedelemben 2022 2023 Rövid távú dolgozói juttatások (ld. 20.1.1) ........................................................................... 57 933 70 625 Munkaviszony megszűnésével kapcsolatos juttatások (ld. 20.1.4) ................................. 1 449 1 594 Pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú juttatások (LTI) (ld. 20.1.2.2) ................... 808 618 Pénzeszközben kiegyenlített KPI alapú juttatások (GCI) (ld. 20.1.3) .............................. 242 293 Részvényben kiegyenlített részvényalapú juttatások (ld. 20.1.2.1) ................................ 44 47 Személyi jellegű költségek összesen aktiválás előtt .................................................. 60 476 73 177 Aktivált bérköltségek ............................................................................................................... -4 009 -3 501 Összesen ........................................................................................................................ 56 467 69 676 Nyugdíj- és egyéb alapokba befizetett összegek (társadalombiztosítási járulékot is beleértve) .................................................................................................................................... 7 493 8 885 Átlagos létszám (redukált fő) .................................................................................................. 4 938 5 350 Záró létszám (redukált fő) ........................................................................................................ 4 868 5 392 Az aktivált bérköltségek azokat a munkavállalói költségeket tartalmazzák, amelyek fejlesztések során merültek fel és immateriális javak vagy tárgyi eszközök bekerülési értékeként kerültek aktiválásra. 21 EGYÉB MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEK 21.1. Egyéb működési költségek 2022 2023 Egyéb igénybe vett szolgáltatások költsége ........................................ (a) 33 090 36 454 Energia költségek....................................................................................... 6 142 21 367 Marketing költségek .................................................................................. 7 104 7 919 Közműadó.................................................................................................... 7 241 7 522 Egyéb .......................................................................................................... 9 725 7 534 Összesen ........................................................................................... 63 302 80 796 A kutatás költségeit, akárcsak a marketingköltségeket felmerülésükkor költségként számoljuk el. A Társaság 2022 és 2023 során nem számolt el kutatási és fejlesztési költséget egyéb működési költségként. (a) Könyvvizsgálói költségek az Egyéb igénybe vett szolgáltatások költsége sorból Az Egyéb igénybe vett szolgáltatások költsége többek között tartalmazza a Társaság egyedi és konszolidált pénzügyi kimutatásainak könyvvizsgálatával, valamint egyéb szolgáltatásokkal kapcsolatos díjakat, melyek a PricewaterhouseCoopers Könyvvizsgáló Kft. (PwC) és a Deloitte Könyvvizsgáló és Tanácsadó Kft.-vel (Deloitte) kerültek elszámolásra az alábbiak szerint. 2022 2023 Beszámolók könyvvizsgálata ......................................................................... 364 393 Egyéb könyvvizsgálattal kapcsolatos díjak................................................. 1 1 Egyéb nem könyvvizsgálattal kapcsolatos díjak* ...................................... 27 - PwC-nek és Deloitte-nak fizetett díjak összesen ................................. 392 394 *A PwC által 2022 első negyedévében nyújtott szolgáltatások és azok díjai.
250 A beszámolók könyvvizsgálata sor tartalmazza az összes, a Deloitte-nak az éves beszámolók könyvvizsgálatáért és az egyéb jogi és törvényi kötelezettségekből eredő szolgáltatásokért fizetendő díjat. Tartalmazza továbbá a negyedéves pénzügyi beszámolók felülvizsgálatát, valamint az információs rendszerek és eljárások vizsgálatát, illetve tesztelését a belső kontroll rendszerek áttekintése és megbízhatóságának felmérése érdekében. Az Egyéb könyvvizsgálattal kapcsolatos szolgáltatások nagyobb részben a Könyvvizsgáló által a pénzügyi beszámolók könyvvizsgálatán túlmenően nyújtott további szakmai audit szolgáltatások költségét tartalmazzák, továbbá a Társaságra vonatkozó jogszabályokból és belső szabályozásokból fakadó jelentéstételi kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges audit eljárások díjait is. Az Egyéb nem könyvvizsgálattal kapcsolatos díjak olyan szolgáltatásokat tartalmaznak, mint például tanácsadói díjak, illetve konferenciák és tanfolyamok szervezése, amelyeken a Magyar Telekom munkatársai is részt vettek. 21.2. Távközlési pótadó Magyarország kormánya 2022. június 4-én rendeletet hozott az egyes ágazatokat, köztük a távközlési szektort is terhelő új adóról (197/2022. (VI.4.) Korm. rendelet). A távközlési pótadó a helyi adókról szóló törvény szerinti éves nettó árbevételre kerül kivetésre, mely progresszív adókulcsokkal kerül kiszámításra a várható éves távközlési bevétel alapján megfelelően súlyozva a 2022.,2023. és 2024. évekre vonatkozóan kell megfizetni. Az alkalmazandó adókulcs progresszív: 1 milliárd forint árbevételig 0%, 1 milliárd forint árbevételtől 50 milliárd forintig 1%, 50 milliárd forint árbevételtől 100 milliárd forintig 3% és 100 milliárd forint árbevétel felett 7%. A Magyar Telekom távközlési árbevételének meghatározó részét a 7%-os adókulcs terheli. A távközlési pótadó minősítése döntés kérdése. A menedzsment úgy gondolja, hogy ez az adó nem a végfelhasználók fogyasztásait, hanem az adott iparágban működő vállalatok tevékenységét célozza és alapvető célja, hogy pénzügyi alapot biztosítson a Magyarországot érintő gazdasági válság kezelésére bevezetett intézkedésekre. Az adóteher számítása figyelmen kívül hagyja, hogy az árbevétel kiszámlázásra került-e a fogyasztóknak, illetve, hogy befolyt-e vagy sem. Mindezek alapján a menedzsment úgy ítéli meg, hogy a távközlési pótadó közvetett működési költségnek minősül és az átláthatóság érdekében külön soron kerül bemutatásra az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban. 2023-ban a távközlési pótadó ráfordítás összege 29,9 milliárd forint volt (2022-ben 24,5 milliárd forint). 22 EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK 2022 2023 Saját hálózat áttelepítéséért kapott bevétel .............................................. 914 843 Tárgyi eszközök, immateriális javak és értékesítésre kijelölt eszközök értékesítésének eredménye .......................................................................... 332 192 Egyéb ................................................................................................................. 3 331 3 181 Összesen ................................................................................................. 4 577 4 216 23 KAMATBEVÉTEL 2022 2023 Követelések és kölcsönök kamatbevétele ................................................... 1 589 3 263 Céltartalékok kamatkomponensének feloldása ......................................... 17 787 Pénzügyi lízing kamatbevétele ...................................................................... 284 114 Osztalék kamatbevétele .................................................................................. 1 11 Összesen ................................................................................................. 1 891 4 175
251 24 KAMATKÖLTSÉG 2022 2023 Kapcsolt feleknek nyújtott kölcsönök kamatköltsége ............................... 4 568 12 578 Lízing kötelezettség kamatköltsége.............................................................. 5 972 7 003 Frekvencia-díj kötelezettség kamatköltsége ................................................. 4 687 4 183 Egyéb kamatköltség......................................................................................... 3 048 3 762 Céltartalékok kamatkomponense .................................................................. 579 861 Aktivált hitelfelvételi költségek...................................................................... -267 -526 Összesen ................................................................................................. 18 587 27 861 A hitelfelvételi költségek kamatot és más olyan finanszírozási költségeket tartalmaznak, melyeket a Társaság a hitelek kapcsán fizet. Minősített eszköz bekerülési értékének részét képezik azon hitelfelvételi költségek, amelyek az eszköz beszerzéséhez, építéséhez vagy előállításához közvetlenül hozzárendelhetők. A minősített eszköz megszerzése céljából felhasznált általános célú hitelek aktiválható hitelfelvételi költsége a Társaság adott időszakban fennálló általános célú hitelei költségének súlyozott átlaga. További információkért lásd a 9.1 és 10.1 megjegyzést. Azt nevezzük minősített eszköznek, melynek a szándékolt használatba helyezése jelentős (jellemzően 12 hónapnál több) időt vesz igénybe. Az egyéb hitelfelvételi költségek ráfordításként kerülnek elszámolásra. A kamatköltséget nettó módon, az aktivált hitelfelvételi költséggel csökkentett értéken mutatjuk ki. Ehhez 2023-ban 3,75%-4,74%-os rátákat alkalmaztunk (2022-ben 0,67%-2,34%). A kamatráták számításánál az Egyéb pénzügyi költségeket (25. megjegyzés) is figyelembe vettük. 25 EGYÉB PÉNZÜGYI KÖLTSÉGEK – NETTÓ 2022 2023 Díj/jutalék ................................................................................................................. 4 871 5 993 Pénzügyi instrumentumok nettó árfolyamvesztesége(+)/nyeresége(-) ..... 23 193 -9 651 Egyéb nettó árfolyamveszteség(+)/nyereség(-) .............................................. -403 -275 FVTPL (nem derivatív) pénzügyi eszközök értékelésének vesztesége(+) / nyeresége(-) külső féllel szemben ....................................................................... -107 -112 FVTPL (nem derivatív) pénzügyi kötelezettségek értékelésének vesztesége(+)/nyeresége(-) külső féllel szemben ........................................... -9 -135 Derivatívák értékelésének vesztesége(+)/nyeresége(-) kapcsolt féllel szemben.................................................................................................................... -20 449 27 467 Összesen ....................................................................................................... 7 096 23 287 A pénzügyi instrumentumok értékelése kapcsán 2022-ben elszámolt jelentős árfolyamveszteséget főként a forint árfolyamának drámai gyengülése okozta. 2023-ban ez a forint erősödése miatt jelentős mértékű nyereséget eredményezett. A devizás kitettség jelentős része derivatív ügyletekkel fedezett, így a forint árfolyamingadozásának negatív hatása részben eliminálódott. 2022-ben a kapcsolt féllel szemben megjelenő derivatívák okán elszámolt jelentős összegű pozitív értékelési eredményre az árfolyammozgáson túl a forint kamatkörnyezet drámai megugrása is kedvező hatással volt. A kapcsolt felekkel kötött derivatívákon realizált jelentős 2023-as veszteségek részben annak köszönhetőek, hogy a csökkenő forint kamatkörnyezet és az érintett derivatívák lejáratának közeledése miatt a korábbi évek nyeresége visszafordult, részben pedig annak a kompenzáló hatásnak, ami a pénzügyi eszközök fenti nyereségéhez kapcsolódik.
252 26 BEFEKTETÉSEK EREDMÉNYE A leányvállalatok által a Társaságnak fizetendő osztalékok, a leányvállalat értékesítéséből származó nyereség vagy veszteség, valamint a leányvállalati befektetésre, a mérlegfordulónapon elszámolt értékvesztések kerülnek kimutatásra a befektetések eredménye soron. A következő táblázat a Társaság befektetéseinek eredményét mutatja be 2022 és 2023 évekre vonatkozóan: 2022 2023 Telekom Rendszerintegráció Zrt. ..................................................................... 5 000 8 000 Stonebridge A.D. ................................................................................................. 4 838 5 581 Investel Kft. ......................................................................................................... - 300 Cecoin Kft. ........................................................................................................... 3 121 - Egyéb .................................................................................................................... 842 1 086 Összes kapott osztalék............................................................................. 13 801 14 967 Értékvesztés (-)/nyereség (+) a Cecoin Kft.-ben lévő részesedésre (beleértve az értékvesztés visszaírását is) ..................................................... -3 133 415 Befektetések eredménye összesen ......................................................... 10 668 15 382 A Társaságnak járó osztalék követelésként és bevételként kerül megjelenítésre abban az időszakban, amelyben a tulajdonosok az osztalékot jóváhagyják. A Társaság sem 2023-ban sem 2022 nem értékesített leányvállalatot. Az értékvesztés elszámolásával kapcsolatos további információk a 3.2.2 megjegyzésben találhatóak. 27 EGY RÉSZVÉNYRE JUTÓ EREDMÉNY (EPS) A részvényenkénti eredmény alapértéke úgy kerül kiszámításra, hogy a Társaság részvényeseire jutó éves eredményt elosztjuk az abban az évben forgalomban lévő törzsrészvények súlyozott átlagos számával. Továbbá a forgalomban lévő törzsrészvények számának súlyozott átlagát a Társaság tulajdonában lévő saját részvények súlyozott átlagos számának levonásával határozzák meg. Minden érték megtalálható az Eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban. A jelentéstételi időszakban nem volt olyan tranzakció, mely hígító hatást eredményezett volna, ezért az egy részvényre jutó eredmény és az egy részvényre jutó eredmény hígított értéke megegyezik 2022-ben és 2023-ban. A Társaság konszolidált beszámoló készítésére is kötelezett, ezért az IAS 33 alapján az EPS mutatóra vonatkozó közzétételeket a konszolidált pénzügyi kimutatások alapján mutatja be.
253 28 INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK ÉS IMMATERIÁLIS JAVAK BESZERZÉSE Az alábbi táblázatban az ingatlanok, gépek és berendezések és immateriális javak beruházásait a beszerzésükre fordított összeggel egyeztetjük. Az aktivált hitelkamatot az ingatlanok, gépek és berendezések és immateriális javak beruházásai tartalmazzák. 2022.12.31. 2023.12.31. Beruházás ingatlanokba, gépekbe és berendezésekbe (9. megjegyzés) .. 84 438 62 464 Beruházás használatijog-eszközökbe ............................................................... (a) 29 781 23 909 Beruházás immateriális javakba (10. megjegyzés) ....................................... 19 024 22 806 Beruházás ingatlanokba, gépekbe és berendezésekbe és immateriális javakba ............................................................................................................. 133 243 109 179 Aktivált eszközhöz kapcsolódó támogatás .................................................... (b) -2 662 -854 Használatijog-eszközök változása .................................................................... -29 781 -23 909 Beruházási szállítói kötelezettségek változása .............................................. (c) -7 688 -5 126 Beruházási adókedvezmény elismerése(+)/kivezetése(-) ........................... (d) 1 788 2 405 Ingatlanok, gépek és berendezések és immateriális javak beszerzésére fordított összeg ............................................................................................ 94 900 81 695 (a) További információkért lásd a 9.2 és 17 megjegyzéseket. (b) 2023-ban 838 millió forintot a kormányzat megtérített. A tárgyi eszközök beszerzéséhez kapcsolódó kormányzati támogatás részletei a 4.2.4.2 megjegyzésben, továbbá a 9 és 14 megjegyzésekben kerültek bemutatásra. (c) A Beruházási szállítói kötelezettségek változása soron azt a hatást mutatjuk ki, hogy a beruházási szállítók tényleges kiegyenlítése a beruházás megvalósulását követően történik. (d) További információkért lásd a 6. megjegyzést. 29 AKVIZÍCIÓKÉRT FIZETETT ÖSSZEGEK 2023-ban nem volt olyan kifizetés, melynek során akvizíció keretében leányvállalat, vagy üzleti kombináció beszerzésére került volna sor. A Társaság 2022-ben lehívta a Cecoin Kft. üzletrészére vonatkozó vételi opcióját, melynek vételára 6 950 millió forint volt. 30 FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK 30.1 Függő követelések Függő követelés alatt olyan lehetséges eszközt értünk, amely múltbeli események következménye, de amelynek létezése még bizonytalan, nem a Társaság irányítása alatt álló jövőbeli eseményektől függ. Ezek az eszközök nem jelennek meg a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban. A Társaságnak nincsenek olyan függő követelései, amelyeknél a gazdasági hasznossággal járó javak beáramlása valószínű és jelentős lenne. 30.2 Függő kötelezettségek Függő kötelezettségekre nem kerül képzésre céltartalék. A függő kötelezettség egy múltbeli eseményből adódó lehetséges kötelezettség (kivéve a jövőbeni teljesítést elváró szerződéseket), amelyet egy vagy több, a Társaság által nem teljesen ellenőrzött, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy elmaradása fog igazolni. Függő kötelezettség az a múltbeli eseményből adódó jelen kötelezettség, amelyet azért nem ismerünk el, mert nem valószínű, hogy a kötelezettség
254 rendezése gazdasági értéket megtestesítő források kiáramlását igényli, vagy a kötelezettség összege nem becsülhető megbízhatóan. Az alábbiakban a Társaság legjelentősebb függő kötelezettségeit mutatjuk be. Ezekre az ügyletekre nem számoltunk el céltartalékot, mert a menedzsment nem tartja valószínűnek, hogy jelentős kifizetésekre kerülne sor ezekkel kapcsolatban, vagy a kötelezettség összege megfelelő megbízhatósággal nem becsülhető. 30.2.1 Garanciák A Magyar Telekom Nyrt. ki van téve annak a kockázatnak, hogy garanciát hívjanak le tőle. Erről bővebben lásd a 4.5.4 megjegyzést. 31 BESZERZÉSI ELKÖTELEZETTSÉGEK 31.1 Ingatlanok, gépek és berendezések és immateriális javak Az alábbi táblázat a Magyar Telekom ingatlanokra, gépekre és berendezésekre és immateriális javakra vonatkozó szerződéses elkötelezettségeit mutatja. Ezek többsége két éven belül esedékes. 2022.12.31. 2023.12.31. Ingatlanok, gépek és berendezések .................................................................. 11 725 9 824 Immateriális javak ................................................................................................. 1 033 5 107 Összesen ...................................................................................................... 12 758 14 931 31.2 Befektetések A Társaságnak nem állt fenn akvizícióból származó elkötelezettsége 2023. december 31-én és 2022. december 31-én. 32 KAPCSOLT FELEKKEL FOLYTATOTT ÜGYLETEK A Társaság kapcsolt felei magánszemélyek vagy gazdálkodó egységek lehetnek, akik kapcsolt viszonyban állnak a Társasággal. Magánszemély vagy annak közeli hozzátartozója esetében Társasággal szemben kapcsolt viszony akkor áll fent amennyiben a magánszemély: ▪ ellenőrzést, közös ellenőrzést gyakorol, vagy ▪ jelentős befolyással rendelkezik a Társaság felett; ▪ kulcspozícióban lévő vezető a beszámolót készítő gazdálkodó egységnél vagy annak egy anyavállalatánál. A gazdálkodó egység kapcsolt viszonyban áll a beszámolót készítő gazdálkodó egységgel, ha a következő feltételek közül bármelyik teljesül: ▪ A gazdálkodó egység és a beszámolót készítő gazdálkodó egység ugyanazon csoport tagja (tehát minden egyes anyavállalat, leányvállalat és társleányvállalat kapcsolt viszonyban áll egymással). ▪ Az egyik gazdálkodó egység a másik gazdálkodó egység társult vállalkozása vagy közös vállalkozása (vagy olyan csoport tagjának társult vállalkozása vagy közös vállalkozása, amelynek a másik gazdálkodó egység is tagja). ▪ Mindkét gazdálkodó egység ugyanazon harmadik fél közös vállalkozása. ▪ Az egyik gazdálkodó egység egy harmadik gazdálkodó egység közös vállalkozása, a másik gazdálkodó egység pedig a harmadik gazdálkodó egység társult vállalkozása. ▪ A gazdálkodó egység munkaviszony megszűnése utáni juttatási programot biztosít a beszámolót készítő gazdálkodó egység munkavállalói vagy a beszámolót készítő gazdálkodó egységgel kapcsolt viszonyban álló gazdálkodó egység munkavállalói részére. Ha a beszámolót készítő gazdálkodó egység maga biztosítja az ilyen programot, akkor a szponzoráló munkáltatók szintén kapcsolt viszonyban állnak a beszámolót készítő gazdálkodó egységgel. ▪ A gazdálkodó egység egy a Társasággal kapcsolt viszonyban álló magánszemély ellenőrzése vagy közös ellenőrzése alatt áll vagy ilyen személy a gazdálkodó egységben kulcspozíciót tölt be.
255 ▪ A gazdálkodó egység vagy annak a csoportnak bármely tagja, amelyiknek a gazdálkodó egység részét képezi, kulcspozícióban lévő vezetői szolgáltatásokat nyújt a beszámolót készítő gazdálkodó egységnek vagy a beszámolót készítő gazdálkodó egység anyavállalatának. A Társaság a kapcsolt felekkel folytatott ügyleteket a független felekkel kötött ügyletekkel azonos feltételekkel kötötte. 32.1 Kapcsolt felekkel folytatott ügyletek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban Az alábbi táblázatok a kapcsolt felekkel folytatott ügyletekből eredő eszközök és kötelezettségek könyv szerinti értékét mutatják 2022. és 2023. december 31-én. 2022.12.31. Vevő- követelé- sek Egyéb követe- lések (előlegek) Pénzügyi követe- lések Lízing követe- lések Cashpool követelé- sek Derivatív pénzügyi instru- men- tumok Kötele- zettésgek szállítók felé Pénzügyi kötele- zettségek Derivatív pénzügyi kötele- zettségek Lízing kötele- zettségek Anyavállalat.............. 719 - 1 - - 31 723 -3 031 -163 725 -2 035 - Leányvállalatok ........ 2 295 298 1 142 2 647 - - -5 967 -20 320 - -5 382 Társult és közös vezetésű vállalkozások ............ - - - - - - - - - - Egyéb kapcsolt felek 4 509 66 - - - - -6 400 -176 - - Összesen ................ 7 523 364 1 143 2 647 - 31 723 -15 398 -184 221 -2 035 -5 382 2023.12.31. Vevő- követelé- sek Egyéb követe- lések (előlegek) Pénzügyi követe- lések Lízing követe- lések Cashpool követelé- sek Derivatív pénzügyi instru- men- tumok Kötele- zettésgek szállítók felé Pénzügyi kötele- zettségek Derivatív pénzügyi kötele- zettségek Lízing kötele- zettségek Anyavállalat.............. 1 353 - - - 4 969 17 295 -2 501 -141 364 -121 - Leányvállalatok ........ 3 244 375 1 344 878 - - -7 088 -25 340 - -5 333 Társult és közös vezetésű vállalkozások ............ - - - - - - - - - - Egyéb kapcsolt felek 4 027 15 - - - - -4 788 -4 - - Összesen ................ 8 624 390 1 344 878 4 969 17 295 -14 377 -166 708 -121 -5 333 2023-ban 18 894 millió forint osztalék került kifizetésre a DT AG részére a 2022-es üzleti évre vonatkozóan (2022-ben 9 290 millió forint). A lízing követelések tartalmazzák a Magyar Telekom székház egy részének a Telekom Rendszerintegráció Zrt.-nek történő bérbeadását. A kapcsolt vállalkozásokkal szemben fennálló követelésekre nem számoltunk el értékvesztést a bemutatott időszakokban.
256 32.2 Kapcsolt felekkel folytatott ügyletek az eredményre vonatkozó kimutatásban Az alábbi táblázatok a kapcsolt felekkel folytatott jelentősebb ügyleteket mutatják 2022. és 2023. december 31-én. 2022.12.31. Árbevétel szolgáltatá- sokból Szolgálta- tások közvetlen költsége Vásárolt áruk és szolgáltatá- sok Kapott osztalék Kamat- ráfordítás Swap veszteség/ nyereség Anyavállalat ........................ 2 209 -303 -3 991 - -2 616 20 450 Leányvállalatok .................. 5 524 -11 564 -3 661 13 801 -2 140 - Társult és közös vállalkozások ....................... - - - - - - Egyéb kapcsolt felek ........ 10 929 -9 636 -2 793 - -29 - Összesen .......................... 18 662 -21 503 -10 445 13 801 -4 785 20 450 2023.12.31. Árbevétel szolgáltatá- sokból Szolgálta- tások közvetlen költsége Vásárolt áruk és szolgáltatá- sok Kapott osztalék Kamat- ráfordítás Swap veszteség/ nyereség Anyavállalat ........................ 3 025 -284 -4 836 - -9 351 -27 468 Leányvállalatok .................. 9 501 -11 574 -4 734 14 967 -3 140 - Társult és közös vállalkozások ....................... - - - - - - Egyéb kapcsolt felek ........ 11 125 -10 133 -2 925 - - - Összesen .......................... 23 651 -21 991 -12 495 14 967 -12 491 -27 468 32.3 A Deutsche Telekom Csoporttal és a Németországi Szövetségi Köztársasággal folytatott ügyletek 32.3.1 Deutsche Telekom Csoport A Deutsche Telekom AG a Társaság tényleges (közvetett, végső) többségi tulajdonosa, 63,55% tulajdonosi hányaddal rendelkezik. A Deutsche Telekom Csoportnak számos vezetékes, mobil- és IT-szolgáltató leányvállalata van világszerte, amelyekkel a Magyar Telekom folyamatos üzleti kapcsolatban áll. 32.3.2 A Német Szövetségi Köztársaság A Német Szövetségi Köztársaság mind közvetlenül, mind közvetve tulajdonosa a DT AG-nek a jegyzett tőke mintegy 30,5 százalékával. A korábbi évek közgyűléseinek átlagos látogatottsága alapján a Német Szövetségi Köztársaság a DT AG közgyűlésein stabil többséget képvisel, így bár kisebbségi részesedéssel rendelkezik, a DT AG mégis függ a Szövetségi Köztársaságtól. Ezért a Szövetségi Köztársaság, a Szövetségi Köztársaság által ellenőrzött vagy azzal közös vezetésű társaságok kapcsolt vállalkozásnak minősülnek a DT és következésképp a Magyar Telekom szempontjából is. A Magyar Telekom és a DT AG üzleti tevékenysége során nem bonyolított egyedileg jelentős ügyletet sem a 2022-es, sem a 2023-as pénzügyi év során a Szövetségi Köztársaság által ellenőrzött vagy azzal közös vezetésű társasággal.
257 32.4 Igazgatósági és felügyelőbizottsági tagok 2022.12.31. 2023.12.31. Igazgatósági tagok díjazása* .......................................................................... 26 19 Felügyelőbizottsági tagok díjazása ............................................................... 37 37 Igazgatósági tagoknak nyújtott kölcsön ...................................................... - - Felügyelőbizottsági tagoknak nyújtott kölcsön .......................................... - - * A független tagok kivételével az Igazgatóság tagjai lemondtak a tiszteletdíjukról, illetve egyes tagok tiszteletdíjukat jótékony célra ajánlották fel. Jótékonysági célra felajánlott tiszteletdíj 2023-ban 6 millió forint volt (2022-ben 8,4 millió forint). 32.5 Kulcspozícióban lévő vezetők Kulcspozícióban lévő vezetőknek a Társaság vezető döntéshozóit tekintjük. A vezérigazgató és a vezérigazgató- helyettesek együttesen látják el a legfőbb működési döntéshozó funkciót a Társaságban. A Társaságban felmerült, kulcspozícióban lévő vezetőkkel kapcsolatos kompenzációs költségeket (amelyek magukban foglalják a tb-járulékot és a béreket terhelő egyéb adókat) az alábbi táblázat tartalmazza: 2022.12.31. 2023.12.31. Bérköltség és egyéb személyi jellegű juttatások........................................... 1 264 1 440 Munkaviszony megszűnésével kapcsolatos szerződéses költség .............. 1 - Részvényalapú juttatások (20. megjegyzés) .................................................. 32 27 1 297 1 467 Nyugdíj- és egyéb alapokba befizetett összegek (társadalombiztosítási járulékot is beleértve) ......................................................................................... 162 210 Az Igazgatóság és a Felügyelőbizottság javadalmazásáról részletes információkat a külön közzétett javadalmazási jelentés tartalmaz. A Társaság nem nyújt hitelt vagy garanciát a kulcspozícióban lévő vezetőinek. 32.6 A Társaság által kapcsolt vállalkozások kötelezettségeiért vállalt, vagy a Társaság kötelezettségeiért kapcsolt vállalkozások által vállalt garanciák 32.6.1 Bankgaranciák Leányvállalati bankgaranciák, a Magyar Telekom bocsáttatja ki a leányvállalatok nevében a garanciákat és fizeti meg a kapcsolódó díjakat a bank felé. Garancia lehívás esetén a Magyar Telekom bankszámláját terhelik meg a lehívott/kifizetett összeggel. Vállalatcsoporton belül az Magyar Telekom által fizetett díjak továbbterhelésre kerülnek. A következő táblázat összefoglalja a Társaság által kapcsolt vállalkozások kötelezettségeiért vállalt garanciákat: Garancia típusa 2022.12.31. 2023.12.31. Bankgarancia összege ................................................................................. 722 572 További információkért lásd a 4.5.4 megjegyzést.
258 33 BEMUTATANDÓ SZEGMENSEK ÉS INFORMÁCIÓ A FÖLDRAJZI TERÜLETEKRŐL 33.1 Általános információk A Csoport szegmensinformációit úgy mutatjuk be, ahogy azokat a Magyar Telekom Nyrt. legfőbb működési döntéshozói (CODM) és a kulcsvezetők is rendszeresen megkapják. A legfőbb működési döntéshozók a felelősek az erőforrások működési szegmensek közötti elosztásáért, valamint ezek teljesítményének havi értékeléséért. A Magyar Telekom Csoport működési szegmensei: MT-Magyarország és Észak-Macedónia. A bemutatandó szegmensekről további információk a Konszolidált éves beszámoló 33. megjegyzésében találhatók. 33.2 Információ a földrajzi területekről Mivel a Magyar Telekom Magyarország területén nyújtja szolgáltatásait, és a Társaság székhelyét tekintjük a bevételek földrajzi besorolása alapjának, a Társaság által realizált bevételek mind a Magyarország kategóriába esnek. Hasonló módon a Társaság minden befektetett eszköze földrajzi régiónként Magyarországnak minősül (további információk a Konszolidált éves beszámoló 33. megjegyzésében). 33.3 Információ az árbevétel áru és szolgáltatáscsoportonkénti megoszlásáról Az árbevétel áru és szolgáltatáscsoportonkénti bevételt a 18.3 megjegyzés tartalmazza. 33.4. Jelentős vevőktől származó árbevételek A Társaság egy ügyfele sem minősül jelentős árbevételi forrásnak. Nincs olyan külső fél (vagy külső fél vagy kormányzat közös irányítása alatt álló gazdálkodók általunk ismert csoportja), akivel a Társaság forgalma a 10 százalékot meghaladná. 34 SZABÁLYOZOTT PIACOK ÉS TEVÉKENYSÉGEK A Magyar Telekom elsődleges üzleti tevékenysége a vezetékes- és mobilszolgáltatás-nyújtás Magyarországon. Ezen szolgáltatások mind az unió, mind a magyar jog által szabályozottak. Ezen szolgáltatások szabályozásának főbb jellemzőit az alábbiakban ismertetjük. A magyar hírközlési piacok szabályozása elsősorban az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C törvény (Eht.) és az NMHH elnöke által kiadott rendeletek alapján történik. Az NMHH önálló szabályozó szerv, amely jogalkalmazói tevékenysége mellett törvényi felhatalmazás alapján jogszabályalkotást is végez. Magyarország 2020. december 21-én átültette az 1972/2018/EU irányelvet (Kódex), amely átalakította az uniós hírközlési keretszabályozást, az Eht. XVI. Fejezetébe tartozó szabályok 2021. június 30-ától alkalmazandók. Az új szabályozás körében uniós rendeletben kerül szabályozásra a hívásvégződtetési díj, azonban a korábbi szabályozott piacokra vonatkozó jogszabályi keretek főbb vonalaikban érintetlenek maradnak. 34.1 Hozzáférési szabályok A szabályozott piacok listáját az EU Bizottságának ajánlásai tartalmazzák. Jelenleg a Bizottság új, a 2014/710/EU ajánlást felváltó 2020/2245/EU ajánlásának megfelelően az alábbi piacok minősülnek uniós szinten azonosított piacnak: ▪ Tömeges hozzáférés piaca (M1) ▪ Magas minőségű hozzáférés piaca (M2) Az ajánlástól a nemzeti hatóságok eltérhetnek. Ennek megfelelően a magyar szabályozó azonban a korábbiaknak megfelelően 4 szabályozott piacot tart nyilván, a Magyar Telekom mind a négy szabályozott piacon jelentős piaci erejű szolgáltató. M1 piac: A hatályos piachatározat a fix hívásvégződtetés- és indítás piacán (M1 piac) 2018. május 15-én került publikálásra, mely szerint a kötelezettségek kiterjesztésre kerültek az összes - szám szerint 144 – telefonszolgáltatóra. Ezt követően a Kódex alapján 2021. július 1-jétől a vezetékes hívásvégződtetési díj mértékét a hatályos piachatározatban szereplő mértéktől függetlenül a Bizottság (EU) 2021/654 rendelete határozza meg, amely a 2023-as évre vonatkozóan átszámítva 0,2880 HUF/perc volt.
259 A hatályos MARIO-ban szereplő kiegészítő szolgáltatásokat a Hatóság által meghatározott díjon a Magyar Telekom 2020. január 1-jével köteles biztosítani. M2 piac: A Társaság a mobil nagykereskedelmi hívásvégződtetés szolgáltatás piacán (M2 piac) JPE szolgáltatónak minősül, és a Bizottság (EU) 2021/654 rendeletének kell megfelelnie a hálózatába irányuló hanghívások végződtetési díja (MTR) tekintetében. Az MTR mértéke az uniós szabályozás alapján a 2023-as évre vonatkozóan átszámítva 1,6461 HUF/perc. A legutóbbi mobilpiaci határozat 2021. január 13-án került publikálásra, ez azonban csak a JPE-kijelölést tartalmazza, a korábbi kötelezettségek érvényben maradtak, azzal, hogy az NMHH a kötelezettségekről egy külön határozatban fog rendelkezni. M3 piac: A Magyar Telekom vezető piaci szereplő a bérelt vonali és a szélessávú hozzáférés kiskereskedelmi piacán. Az érvényben lévő 3(a) és 3(b) piachatározatok értelmében minden kiskereskedelmi terméknek a nagykereskedelmi termék alapján/felhasználásával a versenytársak által „reprodukálhatónak” kell lenni. Ebből kifolyólag a teljes kiskereskedelmi portfóliónak ki kell alakítani a nagykereskedelmi megfelelőjét, amit meg kell feleltetni az NMHH által előírt díjszintnek. A nagykereskedelmi vezetékes tömegpiaci szélessávú szolgáltatásokra vonatkozó feltételrendszert és díjszinteket a 2017. december 15-én publikálásra került a 3(a) és 3(b) piachatározat tartalmazza. A Társaság kötelezett az egyenlő elbánás elvének a betartására, melynek értelmében a nagykereskedelmi szolgáltatások vonatkozásában azonos feltételeket kell biztosítani a versenytársaknak, azonos körülmények között. A 2017. december 15-én publikálásra került 3(a) (PC/17915- 66/2017. ügyiratszám) és 3(b) (PC/17920-66/2017. ügyiratszám) piachatározatok díjszámítási módszertana az alulról építkező hipotetikus hosszú távú különbözeti költségeken alapul (Bottom-up LRIC+). Az új díjak 2019. január 1-jével alkalmazandók. Újdonság a legfrissebb piachatározatban, hogy a földrajzi szegmentáció alkalmazása bevezetésre került, így egyes versenyző településeken a Társaság kötelezettségek alól mentesítésre került. Új szolgáltatási kötelezettségként megjelent az L2-WAP (Layer 2 szintű nagykereskedelmi hozzáférési szolgáltatás) kötelezettség, mely szolgáltatás tartalommal kiegészített referencia ajánlatot a Hatóság PC/16593-31/2018. számú határozatában, 2019. november 6-án állapított meg. A módosított referenciaajánlat 2019. december 1. napján lépett hatályba azzal, hogy az L2 regionális szintű nagykereskedelmi hozzáférési alapszolgáltatás rendelkezésre állásának véghatárideje a módosított referenciaajánlat hatálybalépését követő hatodik hónap első napja, azaz 2020. június 1. M4 piac: A magas minőségű szélessávú szolgáltatás piacán az NMHH 2019. február 27-én közzétette PC/12186-44/2018. számú piachatározatát, amelyben a Magyar Telekomot JPE szolgáltatóként jelölte meg az „Ethernet bérelt vonali végződtetési szegmens szolgáltatás” tekintetében. A piachatározat értelmében a Magyar Telekom Magyarország teljes területén JPE-kötelezettség alá esik, a magas minőségű hozzáférést szabályozott költségalapú áron köteles biztosítani. 34.2 Frekvenciabeszerzés 2012. júniusában a magyar Országgyűlés elfogadta az Eht. módosítását, mely kibővítette az NMHH hatáskörét és feladatait. A módosítás értelmében minden spektrummal kapcsolatos ügy az NMHH-hoz került. 2004. december 7-én a Társaság a 2100 MHz frekvenciasávban megszerezte bizonyos frekvencia blokkok spektrumhasználati jogát IMT-2000/UMTS mobil távközlési rendszerek (3G rendszer) kiépítése és üzemeltetése céljából. A spektrum licenc időtartama 15 év (2019. december 7-i lejárat) volt, mely 2018. decemberében további 7,5 évvel meghosszabbításra került 11 milliárd forint egyszeri díj ellenében. A Társaság 2009. április 30-án elnyerte a frekvenciahasználati jogosultságot a 26 GHz-es sáv egyik blokkjára („D”). 2012. május 14-én a Magyar Telekom elnyerte 4 db alapblokk jogosultságát a 26 GHz frekvenciasávban (4 x 2x28 MHz). 2016- ban a Társaság megvásárolta a GTS számára kijelölt 2 db blokkot. 2016. november 1-től az NMHH hatályos frekvenciakijelölési határozata alapján a Magyar Telekom a 26 GHz-es sávban 6 alapblokkal rendelkezik (2 x 28 MHz mindegyik). A Magyar Telekom ezen felül 114,6 millió forintért megvásárolta a GTS 26 GHz-es sávban fenntartott frekvencia-blokkjait, amelyre 2016. november 1-jén nyílt meg a használati joga. A 2009-ben megszerzett „D” blokk használati joga 2018 folyamán meghosszabbításra került. A Társaság 2011 decemberében jelentkezést adott be az NMHH-hoz a 900 MHz-es frekvenciasávon nyújtható mobil távközlési szolgáltatáshoz kapcsolódó frekvenciahasználati jogosultság tárgyában kiírt, szabad spektrumra vonatkozó árverésre. A meghirdetett spektrum technológia-semlegesen használható fel. A Hatóság 2012. január 30-án kézbesítette a Társaság részére az árverést lezáró elsőfokú határozatát. A Társaság az árverésen 2 db, egyenként 1 MHz szélességű duplex frekvenciablokk frekvenciahasználati jogosultságát nyerte el 15 évre. 2013. szeptember 6-án a Magyar Telekom és az NMHH elnöke aláírta a 900 MHz-es és az 1800 MHz-es sávok használatára
260 vonatkozó Hatósági Szerződés módosításáról szóló megállapodást. Az NMHH 2014. május 22-én közzétette a „Szélessávú szolgáltatásokhoz kapcsolódó frekvenciahasználati jogosultságok tárgyában kiírt pályázati dokumentációt” A pályázatban a 800 MHz / 900 MHz / 1800 MHz / 2600 MHz és 26 GHz frekvenciasávok blokkjai szerepeltek. 2014. szeptember 29-én az NMHH közzétette a pályázat eredményeit, mely szerint a Magyar Telekom összesen 58 650 millió forint értékben nyert frekvenciahasználati jogosultságot az alábbi sávokban: ▪ 2 x 10 MHz a 800 MHz, ▪ 2 x 2 MHz a 900 MHz, ▪ 2 x 30 MHz a 2600 MHz és ▪ 2 x 10 MHz az 1800 MHz-es frekvenciasávban. 2014. október 15-én a Magyar Telekom és az NMHH aláírta a 800 MHz, 900 MHz és 1800 MHz frekvenciasávokról szóló Hatósági Szerződést, amely az aláírás napján hatályba lépett. Az új sávokra vonatkozó frekvencia és rádió engedély 2014. október 17-én került kibocsátásra a Magyar Telekom részére. A 2014. évi pályázat eredményeként a Magyar Telekom 2029. június 15-ig szerzett frekvenciahasználati jogot a fenti spektrumokra. A Hatósági Szerződés – az abban foglalt követelmények teljesülése esetén - további 5 évvel meghosszabbítható. Az NMHH 2019. július 18-án közzétette az „5G bevezetését támogató és további vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokhoz kapcsolódó frekvenciahasználati jogosultságok tárgyában kiírt árverési dokumentációt”. Az árverésen a 700 MHz-es, a 2100 MHz-es, a 2600 MHz-es és a 3600 MHz-es frekvenciasávok blokkjai szerepeltek. A 2020. március 26-i árverésen a Magyar Telekom összesen 54 240 millió forint értékben nyert frekvenciahasználati jogosultságot az alábbi sávokban: ▪ 2 x 10 MHz a 700 MHz, ▪ 2 x 10 MHz a 2100 MHz és ▪ 1 x 120 MHz a 3600 MHz-es frekvenciasávban. A felhasználói blokkokra kiterjedő frekvenciahasználati jogosultságok 15 éves meghatározott időtartama szólnak (2034. április 3.), mely jogosultság egy alkalommal 5 (öt) évvel meghosszabbítható versenyeztetési eljárás lefolytatása és újabb egyszeri díj megfizetése nélkül. Az aktuális 900 MHz-es és 1800 MHz-es frekvenciasávokra vonatkozó árverési eljárás végleges dokumentációját az NMHH 2020. október 16-án publikálta. A jogosultságok 2022 áprilisától 15 éves meghatározott időtartamra szólnak, mely egy alkalommal 5 évvel meghosszabbításra kerülhet. A Magyar Telekom ezen árverési eljárásra vonatkozóan részvételi szándékát 2020. november 10-én jelezte. Az árverési eljárásban 6 db 2x5 MHz-es frekvencia blokk kerül értékesítésre a 900 MHz-es és 12 db 2x5 MHz-es frekvencia blokk az 1800 MHz-es frekvenciasávban. A Magyar Telekom 2 x 8 MHz frekvencia blokkot vásárolt a 900 MHz-es és 2 x 20 MHz frekvencia blokkot vásárolt a 1800 MHz-es frekvenciasávban. Az NMHH 2022. november 8-án a 32 GHz-es frekvenciasáv rádióspektrum-használati jogosultsága tárgyában kiírni tervezett árverési eljárás dokumentációjának tervezetét és konzultációra vonatkozó felhívást tett közzé, amely konzultációra 2022. november 22-én került sor. Az NMHH 2023. május 23-án közzétett határozata szerint a Magyar Telekom sikeresen elnyerte 6 frekvenciablokk használatát. 34.3 Egyetemes szolgáltatások Az egyetemes szolgáltatások olyan alapvető hírközlési szolgáltatások (helyhez kötött telefonhálózathoz való hozzáférés, nyilvános állomások, országos belföldi tudakozó, előfizetői névjegyzék), melyek minden felhasználó számára megfizethető ár ellenében hozzáférhetők. A hatályos szabályozásnak megfelelően az NMHH 2018. január 19-én közzétette ajánlati felhívását az egyetemes szolgáltatás önkéntes vállalására vonatkozóan. A Magyar Telekom nem nyújtott be ajánlatot egyik pályázati elemre sem. Az NMHH döntése alapján a Magyar Telekom egyetemes szolgáltatónak minősül nyilvános állomások, helyhez kötött telefonhálózathoz való hozzáférés, valamint előfizetői névjegyzék területén, hatálybalépés: 2019. január 1. Változás a 2014. évben történt egyetemes szolgáltatási területhez képest, hogy a Magyar Telekom egyetemes szolgáltatási területéből kikerültek a 74 (Szekszárd) és a 75 (Paks) körzetszámok, viszont bekerült újként a 62
261 (Szeged) körzetszám. A Kódex változást hoz az egyetemes szolgáltatási kötelezettség terén – a Magyar Telekom egyes korábbi kötelezettségeket nem köteles tovább nyújtani (pl. nyomtatott telefonkönyv), miközben Magyarországon biztosítani kell a jövőben a megfizethető és megfelelő internet-szolgáltatást a fogyasztók számára. Az NMHH 2022. december 19-én tette közzé a megfelelő és megfizethető internetszolgáltatási egyetemes kötelezettségre vonatkozó kijelölő határozatát, amelyben a Magyar Telekomot egyetemes szolgáltatóként jelölte ki 2023. július 1-jétől. 34.4 Végfelhasználói jogok 2007. június 30. óta EU rendelet szabályozza a nemzetközi roaming tarifákat – mind nagykereskedelmi, mind kiskereskedelmi ügyfelek viszonylatában – ársapka rendszer alapon. A rendelet csúszó díjcsökkentést írt elő, ami a következő évekre további éves nagykereskedelmi és kiskereskedelmi díjcsökkentést tesz kötelezővé (EU Roaming Regulation I.). 2009. júliustól az EU szabályozott díjakat vezetett be az SMS és adat-roaming szolgáltatások vonatkozásában, hasonlóan a beszédcélú roaming szolgáltatás szabályozásához (EU Roaming Regulation II.). Ezt követően az EU (Bizottsága) 2012. július 1-jén tovább bővítette az EU roaming szabályozást, új szabályozási elemmel: a szabályozott roaming szolgáltatások elkülönített értékesítésének előírásával. Ennek eredményeként a Magyar Telekomnak meg kellett teremtenie a technikai lehetőségét egy Alternatív Roaming Szolgáltató hosztolásának és engedélyeznie kell, hogy ügyfelei az EU területén az adott külföldi EU tagállam mobil szolgáltatójának ún. Local Break-out megoldását használják 2014. július 1-től (EU Roaming Regulation III.). Az Európai Parlament a “Full Roam Like At Home With Fair Use Policy Possibility” modellt 2017. június 15-től írta elő kötelezettségként az európai mobil szolgáltatók számára (EU Roaming szabályozás IV.) Ezek eredményeként az európai kiskereskedelmi roaming hang, SMS és adat árszintek a honos – nemzeti – díjszinthez közelivé váltak. A Bizottság (EU) 2016/2286 végrehajtási rendelete 2016. december 15-én került publikálásra. A végrehajtási rendelet tartalmazza a méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazására és a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak eltörlése fenntarthatóságának értékelési módszertanára, valamint a barangolásszolgáltatók által az értékelés céljából benyújtandó kérelemre vonatkozó részletes szabályokat. A Társaság az előírt határidőig – 2019. május 15-ig - végrehajtotta az Európai Parlament és a Tanács 2018/1971 Rendelete az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és a BEREC Működését Segítő Ügynökségnek (BEREC Hivatal) a létrehozásáról, az (EU) 2015/2120 rendelet módosításáról, valamint az 1211/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletben foglalt az Európai Unió tagállamaiba irányuló nemzetközi hívások és SMS díjazásra vonatkozó díjcsökkentést. A Kódex a legnagyobb változásokat a végfelhasználói jogok területén jelentette: minden előfizetői kapcsolatunkat érintették a változások, amelyek átültetése jelentős IT-fejlesztéseket és folyamati változtatásokat igényelt. 35 MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK A beszámolási időszakot követően lényeges esemény nem történt. Budapest, 2024. február 22.
262 MAGYAR TELEKOM TÁVKÖZLÉSI NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG EGYEDI ÜZLETI / VEZETŐSÉGI JELENTÉS A 2023. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉVRE
263 BEVEZETÉS A Magyar Telekom Nyrt. (továbbiakban: Magyar Telekom vagy a Társaság) tevékenységének bemutatására az Éves Beszámolóban kerül sor (34. megjegyzés), míg az Üzleti / Vezetőségi jelentés az alábbi témákról tartalmaz további információkat: ▪ ÖSSZEFOGLALÓ A 2023. ÉVI MŰKÖDÉSRŐL ▪ A TÁRSASÁG JEGYZETT TŐKÉJE, RÉSZVÉNYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ JOGOK, AZOK ÁTRUHÁZÁSA ▪ TÁRSASÁGIRÁNYÍTÁS ▪ SZOCIÁLIS ÉS FOGLALKOZTATÁSI KÉRDÉSEK, EMBERI JOGOK ▪ IGAZGATÓSÁGI, FELÜGYELŐBIZOTTSÁGI, VALAMINT A MENEDZSMENT TAGJAINAK JAVADALMAZÁSA ▪ KUTATÁS ÉS FEJLESZTÉS ▪ INGATLANKEZELÉS, TELEPHELYEK ▪ FENNTARTHATÓSÁG ÉS KÖRNYEZETVÉDELEM ▪ VÁLLALATI MEGFELELŐSÉG ▪ GAZDASÁGI KÖRNYEZET ÉS KITEKINTÉS ▪ BELSŐ KONTROLLOK, KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK ▪ A 2023-AS PÉNZÜGYI EREDMÉNYEK ELEMZÉSE ▪ MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK
264 ÖSSZEFOGLALÓ A 2023. ÉVI MŰKÖDÉSRŐL Mivel a Társaság a Magyar Telekom Csoport anyavállalata, így a Magyar Telekom Csoportra vonatkozó Összefoglaló a 2023. évi működésről kerül az alábbiakban bemutatásra. Pénzügyek A változékony gazdasági körülmények ellenére, a Magyar Telekom teljesítette a 2023-ra kitűzött célokat. A csoport bevétele 13,8%-kal 849,4 milliárd forintra nőtt az előző év azonos időszakához képest, az EBITDA AL pedig 257,9 milliárd forintot tett ki, ami 16,4%-os növekedést jelent az előző év azonos időszakához képest. Továbbá, a módosított nettó eredmény 93,6 milliárd forintot míg a spektrum licenszek nélküli szabad cashflow 86,8 milliárd forintot ért el 2023. év végére. Ezek az eredmények a minőségi hálózatok sikeres monetizálásának, az infláció-követő díjkorrekció bevezetésének, a vonzó szolgáltatási kínálatnak és a kiváló ügyfélkiszolgálásnak egyaránt köszönhető. Hálózat A Csoport 2023-ban is folytatta mindkét országban a legfontosabb hálózati beruházásait, amelyek célja, hogy ügyfelek számára olyan kiemelkedő hálózatot biztosítson, amilyet igényelnek és értékelnek, akár otthon, akár útközben. A magyarországi optikai hálózatépítési program keretében éves szinten nagyságrendileg 200 ezer további gigabit képes hozzáférési pontot létesített, így az év végére Magyarországon több mint 3,6 millió hozzáférési ponton tudott gigabites sebességet biztosítani. Ez a Magyar Telekom vezetékes infrastruktúrájának több mint 80%-át jelenti. Észak-Macedóniában is folytatódott az optikai hálózat kiépítése, ahol év végére több mint 300 ezer hozzáférési pont vált gigabitképessé. A Társaság Magyarországon tovább folytatta a mobil rádiótechnológiai hálózat-korszerűsítési projektet is, amely lehetővé teszi a növekvő mobiladat-igény kielégítését, valamint az 5G lefedettség folyamatos bővítését. Az év során végrehajtott fejlesztéseknek köszönhetően, a magyarországi mobilhálózat 80%-a átesett a modernizáción, valamint év végére a kültéri lakossági 5G lefedettég 65%-ra emelkedett. Mindemelett Észak-Macedóniában már 2022 év végére megtörtént a teljes RAN modernizáció míg az 5G lakosságszám arányos kültéri lefedettség meghaladta a 80%-ot 2023 végén. Ügyfelek A kiemelkedő hálózat, a kiváló ügyfélkiszolgálás és a személyre szabott megoldások biztosítása érdekében tett erőfeszítések sikerét az ügyfélkör további bővülése tükrözi: a magyarországi vezetékes szélessávú előfizetői bázis 5%-kal, a TV előfizetői bázis 3%-kal míg a mobil SIM kártyák száma 5%-kal bővült az egy évvel korábbi szinthez képest. Mindemellett egyre több ügyfél dönt úgy, hogy gigabites technológián keresztül csatlakozik a Csoport vezetékes hálózatához, számuk év végén meghaladta az 1,3 milliót. Mobil szolgáltatások terén az adatforgalom továbbra is meredeken emelkedett, az egy ügyfélre jutó átlagos havi mobiladat-használat a magyar operációban éves összevetésben több mint 20%-kal nőtt és megközelítette a 12 GB-t. Hatékonyság A fent említett kedvező működési folyamatokat azonban kedvezőtlen külső gazdasági folyamatok kísérték, köztük a pótadófizetési kötelezettség, a megugró energiaköltségek és a jelentős inflációból eredő költségnyomás. Ennek következtében a hatékonyságjavító intézkedések elsődleges szerepet játszottak a jövedelmezőség fenntartása szempontjából. Ezen intézkedések közé tartozott az infláció-követő díjkorrekció bevezetése, melyet 2023. március 1-től hajtott első alkalommal végre a Társaság magyarországi operációban. A Társaság erőfeszítéseinek sikerét jelzi, hogy a Scope Ratings GmbH a hitelminősítés éves felülvizsgálata eredményeként pozitívra javította a Magyar Telekom kibocsátói hitelkockázati besorolásának kilátását, valamint megerősítette a Társaság kibocsátói hitelkockázati besorolását és a nem alárendelt, nem biztosított adósságához tartozó BBB+ minősítést. A Társaság fenntarthatósági törekvéseiért is további elismeréseket kapott 2023 folyamán; az MSCI megerősítette a Magyar Telekom ESG besorolását ’AAA’ minősítésre, míg a Carbon Disclosure Project (CDP) javította a klíma változással kapcsolatos besorolását A- besorolásra, valamint az ISS Corporate Solutions a telekommunikációs szektor legjobban teljesítő vállalatai között jelölte meg a Magyar Telekomot.
265 1 A TÁRSASÁG JEGYZETT TŐKÉJE, RÉSZVÉNYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ JOGOK, AZOK ÁTRUHÁZÁSA A Magyar Telekom Nyrt. jegyzett tőkéje 2023. december 31-én 97 155 886 700 forint volt, ami 971 558 867 „A” sorozatú dematerializált törzsrészvényből áll. Az „A” sorozatú törzsrészvények névértéke 100 forint. Az „A” sorozatú törzsrészvényekhez kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket az Alapszabály 4. pontja tartalmazza részletesen (http://www.telekom.hu/rolunk/befektetoknek/tarsasagiranyitas/tarsasagiranyitasi_dokumentumok ). A 2023. április 19-én megtartott Éves Rendes Közgyűlés által elhatározott alaptőke-leszállítást a Cégbíróság 2023. június 28-án bejegyezte. A Társaság alaptőkéje így 100 580 135 200 forintról 97 155 886 700 forintra csökkent a 34 242 485 darab egyenként 100 forint névértékű névre szóló dematerializált „A” sorozatú, a Társaság tulajdonában lévő törzsrészvény (saját részvény) bevonásával. A 2023. december 31-ére vonatkozó tulajdonosi szerkezetet az alábbi táblázat tartalmazza: Részvényesek Részvény darabszám Részesedés (%) Deutsche Telekom Europe B.V. .............................................. 617 436 759 63,55 Nyilvánosan forgalmazott………………………………………………. .. 312 344 390 32,15 Saját részvények ........................................................................ 41 777 718 4,30 971 558 867 100,00 A Deutsche Telekom Europe B.V., amely a Társaság szavazati jogának 66,41%-ával rendelkezik, a Deutsche Telekom Csoport tagja. A Magyar Telekom tényleges irányító tulajdonosa a Deutsche Telekom AG (DT vagy DT AG). A Deutsche Telekom Europe B.V.-nek a többi részvényessel megegyezően szavazati jogai vannak, így a többi részvénytulajdonoshoz hasonlóan a Deutsche Telekom Europe B.V. is részvényenként egy szavazattal rendelkezik. 1.1 Szavazati jogok és szavazás Minden „A” sorozatú törzsrészvény részvényenként egy szavazatra jogosít a Társaság Közgyűlésén. A Közgyűlésen az a részvényes, illetve részvényesi meghatalmazott (nominee) vehet részt, akit legkésőbb a Közgyűlés kezdőnapját megelőző második munkanapon bejegyeztek a részvénykönyvbe. A Közgyűlés a határozatait egyszerű szavazattöbbséggel hozza, kivéve, ahol az Alapszabály a döntést a leadott szavazatok legalább háromnegyedes többségéhez köti. Nincs korlátozás a nem-rezidens vagy külföldi részvényesek jogaiban, a törzsrészvények birtoklását és az ahhoz fűződő szavazati jog gyakorlását illetően. A törzsrészvényekhez fűződő szavazati jogokat az Alapszabály nem korlátozza. A Társaságnak nincs különleges irányítási joggal felruházott részvénye. 1.2 A részvények átruházása A dematerializált részvény átruházásához az átruházásra irányuló szerződés vagy más jogcím, valamint az átruházó értékpapírszámlájának megterhelése és az új jogosult értékpapírszámláján a dematerializált részvény jóváírása szükséges. A dematerializált részvény jogosultjának, annak az értékpapírszámlának a jogosultját kell tekinteni, amelyiken a dematerializált részvényt nyilvántartják. Az „A” sorozatú törzsrészvények átruházása nincs kötve egyéb korlátozáshoz vagy beleegyezés megszerzéséhez. 2 TÁRSASÁGIRÁNYÍTÁS 2.1 Közgyűlés A Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik - amennyiben a törvény vagy az Alapszabály eltérően nem rendelkezik - az Alapszabály megállapítása és módosítása (Alapszabály 5.2. (a) pont). Az Alapszabályban foglaltak szerint az Igazgatóság jogosult a Társaság székhelyének, telephelyeinek és fióktelepeinek, valamint– a főtevékenység megváltoztatása kivételével – a Társaság tevékenységi köreinek módosítására vonatkozó döntések meghozatalára és ezzel összefüggésben az Alapszabály módosítására (Alapszabály 6.4. (p) pont).
266 2.2 Igazgatóság Az Igazgatóság működését az ügyrendje szabályozza (https://www.telekom.hu/rolunk/befektetoknek/tarsasagiranyitas/igazgatosag). Az Igazgatóság hatáskörébe tartozik minden olyan, a Társaság irányításával és üzletmenetével kapcsolatos kérdés, amely az Alapszabály, vagy jogszabály rendelkezése folytán nem tartozik a Közgyűlés vagy más társasági szervek kizárólagos hatáskörébe. Az Igazgatóság az üzleti év végén jelentést készít a Közgyűlésre a részvényesek számára, negyedévente pedig a Felügyelőbizottságnak a Társaság gazdálkodásáról, a Társaság vagyonáról, a Társaság pénzügyi helyzetéről és a Társaság üzletpolitikájáról. Az alaptőke felemelésére és saját részvény megszerzésére vonatkozó hatásköri előírásokat az Alapszabály 5.2 (b) és (p), valamint 6.4. (l) és (m) pontja tartalmazza. A Közgyűlés a 8/2023 (IV.19.) sz. határozatával felhatalmazta az Igazgatóságot Magyar Telekom törzsrészvények vásárlására, a határozat elfogadásának napjától számított 18 hónapos időtartamra. A vonatkozó határozat a Társaság honlapján a Közgyűlések oldalon megtalálható. Az Alapszabály értelmében, az Igazgatóság legalább öt, de legfeljebb tizenegy tagból áll. Az Igazgatóság tagjait a Közgyűlés választja meg hároméves időtartamra, amennyiben a Közgyűlés nem rendelkezik eltérően. 2023. december 31- én az Igazgatóságnak nyolc tagja volt. Az Igazgatóság üléseit évente legalább négy alkalommal tartja. Az Igazgatóság ülése akkor határozatképes, ha azon az Igazgatósági tagok többsége jelen van. Az Igazgatóság minden tagjának egy szavazata van. Az Igazgatóság a tagok egyszerű többségének szavazatával hozza meg határozatait. 2023. december 31-én az Igazgatóság tagjai, az általuk elsődlegesen betöltött pozíció, valamint megválasztásuk éve a következő: Név Születési év Fő pozíció Megválasztás éve Daniel Daub ............................................ 1976 Deutsche Telekom AG európai tagvállalatok pénzügyekért és teljesítmény menedzsmentért felelős vezetője, Magyar Telekom Nyrt. Igazgatóságának elnöke 2023 Daria Aleksandrovna Dodonova ......... 1976 Magyar Telekom Nyrt. Gazdasági vezérigazgató- helyettese 2020 Fekete Gábor .......................................... 1950 Tanácsadó 2020 Elvira Gonzalez ....................................... 1975 Deutsche Telekom AG európai tagvállalatok B2B szegmenseiért felelős vezetője 2022 Frank Odzuck .......................................... 1959 Zwack Unicum Nyrt. vezérigazgatója 2006 Ratatics Péter ......................................... 1982 MOL Csoport Fogyasztói Szolgáltatások Ügyvezető Igazgatója 2019 Rékasi Tibor ............................................ 1973 Magyar Telekom Nyrt. vezérigazgatója 2018 Szabó Melinda ........................................ 1971 Deutsche Telekom AG európai tagvállalatok B2C szegmenseiért felelős vezetője 2022 A tagok megbízatása 2025. május 31-én jár le.
267 2.3 Menedzsment Az Igazgatóság az általa 2000-ben létrehozott Ügyvezető Bizottságot, mint döntéshozó testületet a társaságirányítási struktúra egyszerűsítésére irányuló kezdeményezés részeként 2020. január 1-i hatállyal megszüntette. Az Igazgatóság az Ügyvezető Bizottság feladatait és hatásköreit egyrészt az Igazgatósághoz, másrészt a vezérigazgatóhoz és a vezérigazgató-helyettesekhez telepítette. Ennek eredményeként az Ügyvezető Bizottság átalakult és agilis formában, „Leadership Squad”-ként működik. 2023. december 31-én a Menedzsment tagjai, valamint megválasztásuk éve a következő: Név Születési év Betöltött pozíció Megválasztás éve Rékasi Tibor ......................................... 1973 Vezérigazgató, Magyar Telekom Nyrt. 2013 Daria Aleksandrovna Dodonova ...... 1976 Gazdasági vezérigazgató-helyettes 2020 Pereszlényi Zoltán .............................. 1978 Kereskedelmi vezérigazgató-helyettes 2022 Friedl Zsuzsanna ................................. 1977 Chief People Officer 2017 Gonda Gábor ....................................... 1976 Vállalati szolgáltatások vezérigazgató-helyettes, Vezérigazgató, Telekom Rendszerintegráció Zrt. 2020 Lubor Zatko .......................................... 1974 Műszaki vezérigazgató-helyettes 2019 2.4 Felügyelőbizottság A Felügyelőbizottság tevékenységét az ügyrendje alapján végzi (https://www.telekom.hu/rolunk/befektetoknek/tarsasagiranyitas/felugyelo_bizottsag). A Felügyelőbizottság köteles a Közgyűlés elé kerülő előterjesztéseket megvizsgálni, és ezekkel kapcsolatos álláspontját a Közgyűlésen ismertetni. A számviteli törvény szerinti beszámolókról és az adózott eredmény felhasználásáról a Közgyűlés csak a Felügyelőbizottság írásbeli jelentésének birtokában határozhat. Közvetlenül a Felügyelőbizottság tesz javaslatot a Közgyűlésnek az Állandó Könyvvizsgáló megválasztása, díjazása és visszahívása vonatkozásában. A Társaság Alapszabályának megfelelően a Felügyelőbizottság öt tagból áll (három független tag és két munkavállalói küldött). A Felügyelőbizottság tagjait a Közgyűlés választja meg három éves időtartamra, amennyiben a Közgyűlés nem rendelkezik eltérően. A Felügyelőbizottság munkavállalói küldötteit a Központi Üzemi Tanács jelöli. A Felügyelőbizottság ülése akkor határozatképes, ha azon a tagok kétharmada, de legalább három tag jelen van. 2023. december 31-én a Felügyelőbizottság tagjai, az általuk elsődlegesen betöltött pozíció, valamint megválasztásuk éve a következő: Név Születési év Fő pozíció Megválasztás éve Prof. Dr. Borbély Attila.................... 1951 Professzor Emeritus, Debreceni Egyetem Gazdaságtudományi Kar, a Magyar Telekom Nyrt. Felügyelőbizottságának elnöke 2020 Bereznai Gyula ................................. 1978 A Központi Üzemi Tanács elnöke, Magyar Telekom Nyrt. 2022 Dorogházi Krisztina.......................... 1972 Számvitel és kontrolling területért felelős senior alelnök, TechnipFMC 3 2020 Szakonyi András ............................... 1973 Globális Adatközponton területért felelős senior elnök-helyettes, Iron Mountain 2020 Szepesi Endre ................................... 1966 Üzemi Tanács tagja, Magyar Telekom Nyrt. 2022 A tagok megbízatása 2025. május 31-én jár le. 3 A pozíciót 2023. december 21-ig töltötte be.
268 2.5 Auditbizottság Az Auditbizottság működését az ügyrendje szabályozza (https://www.telekom.hu/rolunk/befektetoknek/tarsasagiranyitas/audit_bizottsag). Az Auditbizottság tagjai a Felügyelőbizottság független tagjai közül – a felügyelőbizottsági tagsággal megegyező időtartamra – a Közgyűlés által kerülnek megválasztásra. 2023. december 31-én az Auditbizottság tagjai a következők: ▪ Prof. Dr. Borbély Attila ▪ Dorogházi Krisztina ▪ Szakonyi András 2.6 Javadalmazási és Jelölő Bizottság A Társaság Igazgatósága megalapította a Javadalmazási és Jelölő Bizottságot, mely az ügyrendje szerint támogatja a Társaság Igazgatóságát a társasági testületek és a top vezetők javadalmazási, illetve egyes jelölési kérdéseiben (https://www.telekom.hu/rolunk/befektetoknek/tarsasagiranyitas/javadalmazas). A Javadalmazási és Jelölő Bizottság, többek között, javaslatot készít az Igazgatóság részére a vezérigazgató és a vezérigazgató-helyettesek munkaviszonyának létesítésére, megszüntetésére, illetve munkaszerződésének módosítására, valamint meghatározza a vezérigazgató és a vezérigazgató-helyettesek javadalmazását. A Javadalmazási és Jelölő Bizottság három tagból áll, a tagokat az Igazgatóság választja tagjai közül. A Javadalmazási és Jelölő Bizottság évente legalább kétszer ülésezik. 2023. december 31-én a Javadalmazási és Jelölő Bizottság tagjai a következők: ▪ Daniel Daub ▪ Elvira Gonzalez ▪ Frank Odzuck 2.7 Felelős társaságirányítási jelentés A Magyar Telekom Nyrt. a Budapesti Értéktőzsdén jegyzett részvénytársaság. A Budapesti Értéktőzsde 2004-ben jelentette meg Felelős Vállalatirányítási Ajánlásait (Ajánlások), amely a Budapesti Értéktőzsdén jegyzett társaságok vállalatirányítási gyakorlatára vonatkozóan tartalmazott ajánlásokat, figyelembe véve a nemzetközileg leggyakrabban alkalmazott elveket, a magyarországi tapasztalatokat és a magyar piac sajátosságait, valamint a Társasági Törvényt. 2007-ben, 2008-ban, 2012-ben, 2018-ban, valamint 2021-ben az Ajánlások módosításra kerültek. A mindenkor hatályos Ajánlások elérhetőek a Budapesti Értéktőzsde honlapján: https://www.bet.hu/Kibocsatok/Ajanlasok-kibocsatoknak/Felelos-tarsasgiranyitas A jelenleg hatályos szabályozásnak megfelelően a Magyar Telekom Igazgatósága a Felügyelőbizottság jóváhagyásával a Közgyűlés elé terjesztette a Felelős Társaságirányítási Ajánlások alapján készített Felelős Társaságirányítási Jelentését (jelentés), amely egyéb társaságirányításhoz kapcsolódó dokumentumokkal együtt a Társaság honlapján a társaságirányításhoz kapcsolódó oldalon található meg: http://www.telekom.hu/rolunk/befektetoknek/tarsasagiranyitas/tarsasagiranyitasi_dokumentumok Az Ajánlások alapján a tőzsdei társaságoknak kétféle módon kell nyilatkozniuk a felelős társaságirányítási gyakorlatukról. A jelentés első részében be kell számolniuk az adott üzleti évben alkalmazott felelős társaságirányítási gyakorlatukról, kitérve a társaságirányítási politikára, az esetleges különleges körülmények ismertetésére. A jelentés második részében a kibocsátók a "comply or explain" elvnek megfelelően az Ajánlások egyes meghatározott pontjaiban foglaltaknak való megfelelésről számolnak be, az egyes ajánlásoktól, illetve javaslatoktól való eltérések indokaival együtt. Ha a kibocsátó valamely ajánlást nem, vagy eltérő módon alkalmaz, akkor azt kell megmagyaráznia, hogy miben tér el és ennek mi az oka („comply or explain” elv). Ez a módszer lehetővé teszi, hogy a kibocsátó a rá jellemző egyedi, ágazati stb. sajátosságokra tekintettel tájékoztassa a részvényeseket és a piaci szereplőket, hogy miben és miért tér el az általános felelős társaságirányítási elvektől. Ugyanezen elvből kiindulva a javaslatok esetén is lehetőség van az eltérés megindokolására.
269 A jelentés 1-5. pontja az Igazgatóság, a Felügyelőbizottság, más releváns bizottságok, valamint a menedzsment bemutatását és működésének leírását tartalmazza. A jelentés 6. pontja tartalmazza a belső ellenőrzési és a kockázatkezelési eljárások bemutatását, a 7. fejezet a könyvvizsgáló nem auditálással kapcsolatos tevékenységéről ad információt, míg a 8. pont kitér a közzétételi politika és a bennfentes kereskedelemre vonatkozó irányelvek ismertetésére. A 9-10. fejezet a részvényesi joggyakorlás módját és a közgyűlés lebonyolításával kapcsolatos szabályokat foglalja össze, a 11. pont pedig a javadalmazási politikát tartalmazza. A Társaság a 72 ajánlás és javaslat túlnyomó többségének megfelel, ugyanakkor 1 javaslat esetében nem, illetve nem teljes mértékben felelt meg a 2023. évi üzleti évben figyelemmel a Társaság szervezeti felépítésére, illetve folyamataira. 2023-ban a Magyar Telekom nyilvánosságra hozatali folyamatainak hatékonyságát az érintett szakterületek mérték fel az ICS (Internal Control System) rendszerben, amelyet a belső ellenőrzési szakterület tesztelt. A vizsgálat eredménye alapján a nyilvánosságra hozatali folyamatok és kontrollok hatékonyak, és akként kerültek kialakításra, hogy megfelelő alapot biztosítsanak ahhoz, hogy a Magyar Telekom piaci szereplőknek szóló, számviteli, tőkepiaci és társasági jogi szabályok szerint előírt közzétételeit időben és pontosan teljesítse. 3 SZOCIÁLIS ÉS FOGLALKOZTATÁSI KÉRDÉSEK, EMBERI JOGOK A Fenntarthatósági stratégia egyik kulcskihívása az emberierőforrás-menedzsment területe, ezért a Magyar Telekom humánstratégiájának is fontos szerep jut a fenntarthatósági célok elérésében. A Társaság víziója egy élhető, szerethető és sikeres vállalat működtetése. Ez megerősíti munkavállalóinak elkötelezettségét, elégedettségét, és vonzó a munkaerőpiacon is. 3.1 People fókuszok A Magyar Telekom üzleti stratégiájának központi célja egy olyan digitális üzleti modell megvalósítása, amelynek lényege az új technológiák kiaknázása az ügyfelekkel való kapcsolattartásban, a bizalom növelése és végső soron az értékteremtés. Ezen cél elérése érdekében a HR-szervezet nevében és működésében is átalakult, hogy egy még hatékonyabb, agilis, ügyfélközpontú People Unit támogassa a vállalat üzleti stratégiájában kitűzött célokat. People fókuszok és eredmények 2023-ban: Minden generáció számára inspiráló közösséggé válunk Kiemelt figyelmet fordítunk arra, hogy a nálunk dolgozó kollégák – akik jelenleg 5 generációt ölelnek fel – mindannyian megtalálják azokat a célokat, melyeket kitűztek szakmai célok megvalósítására. Mindenki számára cél legyen a fejlődés, a tanulás, hiszen mai világunk gyorsan változik, ehhez tudnunk kell alkalmazkodni, fejleszteni magunkat, vagy újragondolni képességeinket, melyek azok, melyekre a leginkább szükségünk van. Ezt nemcsak úgy tudjuk megtenni, hogy képzéseken, szakmai tanfolyamokon vagy akár készségfejlesztő tréningeken veszünk részt, ennél még fontosabb, hogy a házon belül már meglévő tudást felhasználjuk, megosszuk egymással meglévő tudásunkat, tapasztalatunkat, tanítsuk egymást. Fontos szempont a fiatalok bevonzása, megtartása, ugyanakkor arra is hangsúlyt kell helyezni, hogy a már nálunk lévő kollégák – amennyiben karrier mozgásban gondolkodnak – akkor azt házon belül tegyék meg, a Telekomon belül találják meg a következő fejlődési lehetőségüket, a következő karrier állomásukat. A szakmai tudás mellett a lelki egyensúly is fontos, ezért célunk az is, hogy a lelki egyensúlyt is megteremtsük kollégáink számára, érezzék a Telekom törődést, biztos pont legyünk valamennyi kollégánk részére. STABIL háttérrel bátran változunk A Telekom életében rendszeres a változás, hiszen ügyfeleink igényeihez nemcsak szakmai oldalon kell alkalmazkodnunk, de folyamatosan újra kell gondolni azt is, hogyan, milyen szervezetekkel tudjuk ezt a leghatékonyabb módon támogatni. A Telekom egy tanuló, önreflexív, rugalmasan fejlődő szervezet, ahol figyelünk egymásra, kölcsönös bizalmat építünk, erős felhatalmazásra épülő, egymás fejlődésére odafigyelő közösséget alkotunk, melynek egyik alapja az agilis kultúra. Ennek támogatásaként folyamatosan alakítjuk szervezetünket, kísérletezünk újdonságokkal, teszteljük a 4 napos munkahét működését és bátran kipróbálunk minden olyan lehetőséget, mellyel még jobban tudjuk támogatni az üzleti területeket abban, hogy ügyfeleink a lehető legjobb szolgáltatáshoz jussanak.
270 Mintaképként működik a People Unit Közös a célunk, hogy közösen fejlődjünk, közösen hassunk a teljes Telekom szervezetére. Változunk, automatizálunk, folyamatosan kísérletezünk és élenjárók vagyunk abban, hogy egy változás mennyiben segíti a működésünket. Ebbe beleértük azt is, hogy optimálisan kihasználjuk erőforrásainkat, hatékonyan kommunikálunk és ösztönző, támogató környezetet teremtünk kollégáink számára. A szervezeti struktúra és a folyamatok összehangoltak, a célok eléréséhez alkalmazkodnak. Az innováció és rugalmasság kulcsfontosságú, mivel a szervezet képes alkalmazkodni a mindig változó körülményekhez. Úgy működünk, ahogy azt másoktól is elvárjuk a Telekomban, a People Unit példa szervezet a teljes Telekom számára. Nálunk dolgoznak a legmenőbb vezetők Büszkék lehetünk arra, hogy vezetőink fejlesztésére kiemelt figyelmet fordítunk. Az elkötelezettségüket és vezetői kvalitásukat értékelve bízunk abban, hogy sikeres fejlesztésük, bevonásuk és együttműködésük eredményekben fog megmutatkozni. Folyamatosan lehetőséget teremtünk arra, hogy vezetőink ebben a körben is megosszák egymással tapasztalatukat, büszkeségeiket vagy éppen dilemmáikat, ezzel segítve egymás fejlődését. Ez elengedhetetlen ahhoz, hogy vezetőink kiemelkedő vezetői képességekkel rendelkezzenek, akik motiválják, fejlesztik és hatékonyan irányítják csapataikat. Az innováció iránti szenvedélyünk és inspiráló vezetői csapatunk egyaránt hozzájárul vállalatunk növekedéséhez és fejlődéséhez A fentiek mellett 2023-ban változatlanul hangsúlyosak a következők: Munkáltatói márka építése: a Magyar Telekom életképes és szerethető munkahelyet hoz létre, amely megfelel a munkavállalóknak, és vonzó perspektívát kínál a munkaerőpiacon a jövőorientált munkamódszerei révén. Nagyobb hangsúlyt fektet a közösségi média megoldásokra a márkaépítés során. Toborzás, kiválasztás: a Magyar Telekom szegmentált online toborzási csatornák használatával választja ki a legjobb jelöltet az adott pozícióra. A kiválasztási folyamat során azt a hozzáállást és azokat az alapvető személyiségjegyeket keresi, amelyek biztosítják, hogy a leendő Telekom-munkavállalók otthon érezzék magukat a vállalati kultúrában. Javadalmazás: a Magyar Telekom átlátható, egyszerű és következetes munkaköri modellt működtet, amely a hierarchia helyett a munkakörök valódi értékét tükrözi, és alkalmas a piaci összehasonlításra, megteremtve ezzel a versenyképes javadalmazási rendszer alapját. Digitális megoldások: a Magyar Telekom a munkavállalóinak részére kialakított munkatársi app (MagentApp) felületét megújította, egyszerűsítette a bejelentkezést és új technológia bevezetésével előkészítette a további fejlesztéseket és elérte, hogy egyre nagyobb legyen a rendszeres felhasználók tábora. A Társaság negyedévente a munkavállalói, vezetői élménypont/folyamat/eszköz fejlesztéseken dolgozott a belső ügyfélélmény érdekében, amelyek nagyrészt IT rendszer- és folyamat oldali fejlesztések. Ennek keretében egy új önfejlesztést támogató e-learning rendszer került bevezetésre, illetve megújult a Reflex munkatársi önkiszolgáló rendszer felülete is. 3.1.1. Létszám Az alábbi táblázat az alkalmazotti zárólétszámról ad tájékoztatást a Magyar Telekom Nyrt.-nél és konszolidált leányvállalatainál: 2022 2023 Magyar Telekom Nyrt. (redukált fő) ............................................................... 4 868 5 392
271 3. 2 Politikák 3. 2.1 Politikák és együttműködések Működési Kódex https://www.telekom.hu/static-tr/sw/file/mt-mukodesi-kodex.pdf A Működési Kódexben foglalt szabályozások és iránymutatások a Deutsche Telekom Csoport és a Magyar Telekom Csoport minden munkavállalójára érvényesek. Hatálya rajtuk kívül vonatkozik mindazokra a személyekre, akiket a munkatársakkal funkcionálisan egyenértékűen alkalmaznak, így például a kölcsönzött munkaerőre is. Összefoglalja azokat jogi megfelelésre és erkölcsileg feddhetetlen viselkedésre irányuló kötelezettségeket, amelyek szavatolják a Deutsche Telekom és a Magyar Telekom mindenki számára átlátható és nyomon követhető működését. A Deutsche Telekom és a Magyar Telekom ezért elvárja beszállítóitól és tanácsadóitól, hogy tartsák tiszteletben a Működési Kódexben lefektetett magatartási követelményeket, és erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy erre szerződési kötelezettséget is vállaljanak. Emberi Jogok és Szociális Alapelvek Kódexe https://www.telekom.hu/static-tr/sw/file/emberi-jogok-es-szocialis-alapelvek-kodexe.pdf A Magyar Telekom Csoport Emberi Jogok és Szociális Alapelvek Kódexe, valamint a mindenkor hatályos Esélyegyenlőségi terve, rögzíti a vállalatcsoport általános emberi jogi alapelveit és az alapelvek implementációjára vonatkozó rendelkezéseket. A Magyar Telekom Csoport döntéshozói tudatában vannak, hogy a munkavállalói összetétel sokszínűsége a fenntartható és az esélyegyenlőséget megalapozó működés feltétele, ugyanakkor versenyelőnyt jelent és növeli az üzleti eredményességet. Csoport Politika a sokszínűségről, az esélyegyenlőségről és a befogadásról CSOPORT POLITIKA A SOKSZÍNŰSÉGRŐL, AZ ESÉLYEGYENLŐSÉGRŐL ÉS A BEFOGADÁSRÓL (telekom.hu) A Deutsche Telekom Csoport részeként a Magyar Telekom Csoport 2021 decemberében megújította sokszínűségről, esélyegyenlőségről és befogadásról szóló politikáját. A megújult politika meghatározza globális felfogásunkat, amely a munkavállalói kapcsolatainkat jellemző sokszínűségre, esélyegyenlőségre és a befogadás tapasztalatára irányuló interakcióinkat jellemzi. Célja, hogy a vállalatcsoporton belül minden munkavállalónak egységes munka-, tanulási- és fejlődési tapasztalatot biztosítson és erősítse a befogadottság és a bevonódás érzését. A megújult politika kulcselemei részletezik és tisztázzák a sokszínűségről, esélyegyenlőségről és befogadásról alkotott nézeteinket és lefedik a teljes munkavállalói életciklus vállalati kultúrához kapcsolódó összes releváns aspektusát. Kiterjed a vállalatcsoport társadalmi és üzleti szempontú felelősségvállalására is, amennyiben meghatározza az esélyegyenlőségen és befogadáson alapuló munkahely globális kereteit, tiszteletben tartva a kulturális és helyi sajátosságok szerint eltérő helyi szabályozásoknak, jogi környezetnek és kulturális szükségszerűségeknek megfelelő alakíthatóságot. A Deutsche Telekom Csoport és a Magyar Telekom Csoport politikája a dolgozói kapcsolatokról Telekom_csoport_politika_a_dolgozoi_kapcsolatokrol.pdf A digitalizáció, a globalizáció és a piacok nyitottabbá válása egyre inkább a tudás alapú munka világa felé vezetetett. Az együttműködés és networking új formái megváltoztatják a kommunikációt, a nyilvánosságra gyakorolt hatást, a reputációval és megfelelőséggel kapcsolatos kihívásokat és a vállalatvezetés egyéb kulcselemeire is hatással vannak. Ezért felismerte a Társaság, hogy újra kell definiálnia a munkavállalói kapcsolatokat jellemző közös értékek jellemzőit, hogy egységes munkahelyi élményt biztosíthasson minden munkavállalónknak. A Deutsche Telekom Csoport részeként a Magyar Telekom Csoport 2021 decemberében megújította dolgozói kapcsolatokról szóló csoportpolitikáját. A megújult politika meghatározza munkáltatói működésük kulcselemeit és lefekteti azokat az értékeket, amelyek a munkavállalókkal fenntartott kapcsolataikat jellemzik. Ezen értékek közös értékkészletükből, illetve egyéb vállalati szabályozásaikból és politikáikból származnak. A jelen csoportpolitika kulcsfontosságú hajtóereje a fenntarthatóság és részletei kiterjednek a munkavállalói élet iparági szempontból jelentős aspektusaira.
272 Szállítói Megfelelés A Magyar Telekom Csoport elkötelezettségét az emberi jogok tiszteletben tartására üzleti partnereitől is elvárja. A Telekom beszállító partnerei – mielőtt megbízást kapnának - kötelesek vállalkozásukat regisztrálni a cégcsoport Beszerzési oldalán. https://beszerzes.telekom.hu/beszerzes/portal?appid=beszerzes&page=regisztracio_szallito.vm A regisztráció kötelező részeként meg kell ismerniük, és elfogadniuk a Szállítói Működési Kódexet , melynek más irányelvek mellett részét képezi a Működési Kódex, a Szociális Charta és a Sokszínűségi Politika tartalmának megismerése és a szállítók saját működése szempontjából irányadóként történő elfogadása. Esélyegyenlőségi terv Telekom_Equal_opportunities_plan.pdf A Magyar Telekom Csoportnál kiemelt cél a munkahelyi diszkriminációmentesség és az esélyegyenlőség biztosítása. A Társaság az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvényben foglalt lehetőség, valamint a vállalatcsoport 2010 szeptembere óta bevezetett gyakorlata alapján, az egyenlő bánásmód elveinek tiszteletben tartása, az esélyegyenlőség elősegítése, valamint a meghatározott hátrányos helyzetű munkavállalói csoportok foglalkoztatási pozíciójának figyelemmel kísérése és javítása érdekében ötödik alkalommal fogadott el esélyegyenlőségi tervet, a munkavállalói képviselő-testületekkel együttműködésben. A hatályos, csoport szintű Esélyegyenlőségi terv ötéves időszakra vonatkozik (2021-2025). Az Európai Unió Sokszínűségi Kartája - 2016-ban Magyarország is csatlakozott az Európai Unió Sokszínűségi Kartájához, ennek során az 50 aláíró vállalat között a Magyar Telekom is deklarálta elkötelezettségét a sokszínűség, mint alapérték mellett. A Telekom ezt követően minden évben, így 2023-ban is az aláíró vállalatok egyike volt. ENSZ „Üzleti és emberi jogi irányelvek” – A Magyar Telekom Csoport az ENSZ „Üzleti és emberi jogi irányelvek” szellemében emberi jogi elkötelezettségére vonatkozóan a Nemzetközi Emberi Jogi Kódex és a Nemzetközi Munkaügyi szervezet (ILO) „Alapvető munkaügyi elvek és jogok” dokumentumában lefektetett elveket tekinti magára vonatkozóan kötelező érvényűnek. Magyarország által ratifikált ENSZ emberi jogi egyezmények - A Magyar Telekom Csoport Magyarországon bejegyzett üzleti vállalkozásként a Magyarország által ratifikált ENSZ egyezmények által garantált emberi jogi alapvetések szerint működik. http://tbinternet.ohchr.org/_layouts/TreatyBodyExternal/Treaty.aspx?CountryID=77&Lang=EN 3.2.2 Átvilágítási eljárások A szociális és foglalkoztatási kérdéseket, illetve emberi jogi szempontokat is érintő fenntarthatósági tevékenység csoportszintű koordinációját 2023-tól az ESG Squad (korábban: Sustainability Squad) irányítja. 2020–2022 között a Chief People Officer (CPO) volt a fenntarthatóságért felelős felső vezető. 2023. január 1-jétől a fenntarthatóságért felelős felső vezető a Chief Financial Officer (CFO) lett, a fenntarthatósági koordináció pedig átkerült a Capital Market Relations Hub felügyelete alá, ahol dedikált ESG expert vitte a csoport szintű koordinációt és az ESG Squad irányítását. Az ESG Squad véleményezi és segíti a felelős területet a stratégiaalkotásban és a stratégiairányításban. Csoportutasítás szerint az ESG Squad rendszeresen, legalább negyedévente ülésezik a társasági és csoportszintű fenntarthatósági feladatok hatékony koordinálása érdekében. Minden stratégiai témának van CxO szintű felelőse és a Leadership Team-ből dedikált szponzora. A szponzorok az ESG Squad-ban is benne vannak. Az operatív végrehajtáson a területeken átívelő munkacsoportok (working group-ok) dolgoznak, akiknek feladata a célok pontosítása, üzleti terv és időzítés kidolgozása és annak végrehajtása. A Magyar Telekom Működési Kódexe a vállalati megfelelőségi követelmények összefoglalását tartalmazza, rögzíti a Társaság közös értékeit, és egyben a Telekom erős pozíciójának, reputációjának és sikeres jövőjének záloga is. A Működési Kódex a Magyar Telekomon belül mindenkire érvényes, a munkatársaktól az igazgatósági tagokig. Ezen felül a Magyar Telekom szerződéses partnereinek is meg kell ismerniük és el kell fogadniuk ezeket az értékeket a beszerzési honlapon való regisztrálásukkor. A Magyar Telekom megfelelőségi struktúrát dolgozott ki, amelynek célja, hogy biztosítsa a jogi és etikai kérdéssekkel kapcsolatos elszámoltathatóságot a Magyar Telekom Csoport összes tagvállalatánál. A megfelelőségi struktúra a Csoport Megfelelőségi Vezetőből és a különféle funkcionális területek, megfelelőségi képviselőiből áll, akik a Csoport Megfelelőségi Bizottság tagjaiként működnek közre. A Vállalati Megfelelőségi Program célja annak biztosítása, hogy
273 hatékony lépéseket tegyen az etikus viselkedés biztosítása érdekében, valamint a törvényekben, jogszabályokban, irányelvekben, előírásokban vagy az Működési Kódexben foglaltak megszegésének megelőzése és észlelése érdekében. Külső átvilágítást jelent a Magyarországon működő Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség által végzett ellenőrzés, amelyet közérdekű panaszok, bejelentések, valamint kérelem nyomán is indítható a munkáltatóknál. A szervezet az ellenőrzés mellett tanácsadással is támogatja a jogszabályoknak történő megfelelést. 3.3 Politikák eredményei 3.3.1 Sokszínűség, esélyegyenlőség Az egyik legnagyobb hazai ICT munkáltatóként a Magyar Telekom hiszi, hogy a sokszínűség nagymértékben hozzájárul a vállalkozások és bármely egyéb szervezet sikeréhez, az innováció és a kreativitás növeléséhez, az új ügyfelek és üzleti és egyéb partnerek bevonásához, a változásokra való gyors reagáláshoz, a törvényekben meghatározott diszkriminációmentesség betartásához. A Társaság 2021-ben ötödik alkalommal alakított ki Esélyegyenlőségi tervet az érdekképviseletekkel közösen, amely 2021-2025. között hatályos. A terv megvalósítása során különösen a hátrányosabb helyzetű munkavállalói célcsoportok, úgymint a nők, a családos munkavállalók, a gyermekgondozási távolléten lévő munkatársak, a megváltozott munkaképességű vagy fogyatékossággal élő munkatársak, a pályakezdők, valamint az 50 év feletti munkavállalók helyzetének folyamatos javítására tervezett intézkedéseket a vállalat. A cselekvési terv egyes akcióinak és eredményeinek előrehaladását évente egyszer vitatja meg a vállalat esélyegyenlőségi területe és az érdekképviseletek. Évente számos munkatársi véleményfelmérés segíti, hogy az egyes fejlesztések az aktuális munkatársi igényekhez és szükségletekhez igazodjanak. Az igazságosság és az egyenlő bánásmód elveit a Társaság Etikai kódexében megfogalmazott alapvető normák határozzák meg. Az olyan alternatív foglalkoztatási formák, mint a távmunka, a részmunkaidős foglalkoztatás, a rugalmas munkavégzés, a fogyatékkal élők foglalkoztatása, lehetővé teszik az egyenlő bánásmód elvének gyakorlati megvalósítását. Ehhez számos, a napi működésbe épített gyakorlat, illetve a Magyar Telekom új székházának kialakítását meghatározó, a távmunka végzést speciálisan támogató, nagy légterű iroda is hozzájárul. A magyarországi jogszabályoknak megfelelően véradás, illetve gyermekek után többlet szabadnapot biztosít a munkavállalóknak. 40% feletti egészségkárosodás esetén rehabilitációs pótszabadság illeti meg a munkavállalókat. (+ 5 nap/ év). A 2021-ben elfogadott 2030 végéig tartó vállalati fenntarthatósági stratégia egyik fókuszterülete a klímavédelem és a digitalizáció mellett a sokszínűség és az esélyegyenlőség munkavállalói és ügyéloldali megvalósulása. A 2021-2030 évekre vonatkozó fenntarthatósági stratégia céljai részletesen a 2022 első félévében megjelent fenntarthatósági jelentésben került bemutatásra. 2023-ban a Társaság folytatta gyakorlatait a munkaerőpiaci esélyegyenlőség biztosítása érdekében. 2020-ban megkezdett gyakorlatának megfelelően negyedévente 9 indikátorcsoportot érintő komplex elemzésben vizsgálja a női és férfi átlagkeresetek közötti különbség (bérszakadék) kialakulásának okait és meghatározza a visszaszorítását célzó esélyegyenlőségi intézkedéseket. 2021-től csatlakozott az Amnesty International „Egy lépéssel közelebb” kampányához és cég saját vállalása, hogy a vállalaton belül detektált átlagos bérszakadék mértékét évente legalább egy százalékkal csökkenti. A korábbi évekhez hasonlóan 2023-ban is megnyitott a nyári és az őszi szünetben a Telekom HQ Gyermekkuckója ezzel is támogatva a szülőket a nagyobb kihívást jelentő időszakokban. A vakáció első napján, a #mutiholdolgozol nap keretében közel 400 gyerek látogatta meg a Társaság székházát, és ismerkedett meg a vállalat digitális termékeivel, illetve azzal, mivel foglalkoznak a Magyar Telekomnál dolgozó szüleik. 2023-ban is folytatódott a 3-10 éves korosztálynak szóló, „Anyukám/Apukám a Telekomnál dolgozik” című mesekönyv kiosztása. A kiadvány játékos formában vezeti be az óvodás/kisiskolás célcsoportot a telekommunikáció varázslatos világába és a tudatos képernyő- és internethasználat családi szabályalkotásában is segítséget nyújt. A Magyar Telekom családbarát intézkedéseinek és jó gyakorlatainak elismeréseként 2023-ban – ahogy 2018 óta minden évben - átvehette a Családbarát Vállalat Mentor Szervezet oklevelet.
274 3.3.2 Hátrányos megkülönböztetés elleni tevékenység, munkaerő piaci integráció A 2021 - 2025. évi Esélyegyenlőségi tervben megjelölt munkavállalói célcsoportok helyzetének javítására 2023-ban az alábbiak szerint valósultak meg intézkedések a munkáltató kezdeményezésére. Mentorvállalatként a Magyar Telekom részt vesz az Integrom munkaerőpiaci integrációs programban. A programban részt vevő fiatalokat pályázási tanácsadással, próbainterjúkkal, illetve önéletrajz írást érintő tanácsadással segíti. A vállalat a toborzási gyakorlatát ugyancsak integrációs elveihez igazította. Ennek megfelelően lehetőséget biztosít a programokban részt vevő fiataloknak, hogy álláspályázatuk belső nyomon követését kérjék. A folyamatok során felvett munkatársaknak ugyancsak igény szerint belső mentort biztosít a Társaság. 2021 őszétől 4 éven keresztül támogatja a HBLF Romaster programját, amelyen keresztül a Magyar Telekom két tehetséges fiatal továbbtanulását támogatja ösztöndíj és mentoring támogatással. A korábbi évekhez hasonlóan a Társaság 2023-ban is részt vett a Budapest Pride Fesztiválon a Magyar Telekom és Deutsche Telekom IT Solutions Hungary munkatársi közösségének szervezésében. Emellett tovább dolgozott az LMBTQ inkluzív munkavállalói élmény biztosításán a Magenta Pride munkatársi közösséggel karöltve. Ennek legfontosabb elemei a májusban megrendezett Élő Könyvtár esemény és az októberi Előbújás Napja köré szervezett programok – beszélgetések, filmvetítések megrendezése voltak. 2023-ban ismét a vállalat budapesti székháza adott otthont az Egyenlítő Alapítvány Nőnapi Konferenciájának. Az esemény a női vezetés, női vezetők kérdéskörét járta körbe. A különböző kerekasztalbeszélgetésekben a Társaság 3 női vezetője képviselte a Magyar Telekomot és osztotta meg gondolatait a témáról. 2023 májusában megalakult a Nők a Telekomban munkatársi közösség. A közösség céljai között szerepel többek között a női karrierút és a kismamák re-integrációjának támogatása; ezeken a témákon külön munkacsoportok dolgoznak. Annak érdekében, hogy a Társaság biztosítsa a megváltozott munkaképességű vagy fogyatékossággal élő leendő munkatársainak esélyegyenlőségét, 2010 óta a Magyar Telekom által használt elektronikus toborzási felületen (http://www.telekom.hu/rolunk/karrier) a fogyatékossággal élők – önkéntes bevallás alapján – feltüntethetik, ha a kiválasztási folyamatban való akadálymentes részvétel érdekében bármilyen speciális igényük van. Megalakult 2023 májusában a megváltozott munkaképességű vagy fogyatékossággal élő munkatársak beilleszkedését, a különböző fogyatékkal élő csoportok jobb megismerését és elfogadását elősegítő Akadálymentes Telekom munkatársi közösség. A közöség szervezésében, a Deutsche Telekom IT Solutions-szal együttműködésben rendezték meg az Akadálymentes Napot a Társaság székházában. Játékos foglalkozások, előadások, kerekasztal-beszélgetések, inkluzív brunch segítségével, civil szervezetek bevonásával (Siketek és Nagyothallók Országos Szövetsége, Egy Sima, Egy Fordított – Egyesület az Inklúzióért) hozták közelebb kollégákhoz az akadállyal élő emberek világát, mindennapi kihívásait. 2023 májusában megalakult a Társaságnál a Családos Telekomosok munkatársi közösség, amely a családos - szülők, nagyszülők, tartósan beteg hozzátartozót ápoló - kollégáink támogatását tűzte ki célul. Első rendezvényük az adventi időszakban a székházunkban megtartott, gyerekeknek és felnőtteknek szóló karácsonyi kézműves program volt. A szeptemberi MagentaLand rendezvényen a Magyar Telekom külön dedikált részt szentelt munkatársi közösségeinek bemutatkozására, népszerűsítésére. A Nyitottak Vagyunk Egyesület (amelynek a Társaság a tagja) a vállalatok munkahelyi sokszínűségéért, nyitottságáért, elfogadásáért indított médiakampányának reklámspotjában a Társaságot a Chief People Officer képviselte. 3.3.3 Emberi jogok tiszteletben tartása, gyermekmunka, illetve a kényszermunka minden formája elleni fellépés Az Emberi Jogok és szociális alapelvek kódexében kinyilvánított irányelveknek megfelelően a Magyar Telekom elutasítja a gyermekmunkát mindenféle kényszermunkát, kötelező munkavégzést, illetve a rendelkezésére álló eszközökkel küzd az emberkereskedelem és a modern kori rabszolgaság minden formája ellen. A vállalatcsoport globális szállítóinak megfelelőségét a Deutsche Telekom Group anyavállalati szinten kezeli, és auditokon keresztül monitorozza. További információ a globális szállítók minősítésének módszeréről és eredményeiről: https://www.telekom.com/en/corporate- responsibility/assume-responsibility/assume-responsibility/supply-chain-management-355304 A Magyar Telekom új munkatársai a belépésüket követő két hónapban történő orientációs folyamat részeként mások mellett a fenti szociális és foglalkoztatási kérdéseket, illetve emberi jogokat érintő politikákkal és irányelvekkel is megismerkednek, tartalmukat magukra nézve kötelezőnek fogadják el, illetve elvégzik a Tudattalan előítéletek tudatosítása (unconscious bias) online képzést is.
275 Az Emberi jogok és a szociális alapelvek kódexében foglaltaknak való megfelelés igényével, 2018-ban a Magyar Telekom emberi jogi képzésben részesítette a teljes munkavállalói körét, és a márka képviseletéhez szorosan kapcsolódó partneri körét is. A képzés 2018 végétől része a Magyar Telekom kötelező képzéseinek. Túl ezen a folyamaton a vállalat tisztában van azzal, hogy néha nehéz megkülönböztetni egymástól a helyest és a helytelent. Annak érdekében, hogy segítse a munkavállalókat a helyes döntés meghozatalában, minden munkavállalónak kötelező évente részt vennie megfelelőségi képzésükön, amely digitális formában adja át nekik az ismereteket, valamint a társaság megfelelőségi területe által kezelt biztonságos belső csatornák állnak a munkatársak rendelkezésére. A Magyar Telekom Kérdezz! vonalához fordulhatnak a munkatársak minden esetben, ha kérdésük vagy aggályuk merül fel, bizonytalanok abban, hogy mi a helyes cselekedet bármely helyzetben. A vállalat munkatársai visszaélésekkel és szabálysértésekkel kapcsolatos panaszaikat és megjegyzéseiket a Magyar Telekom Mondd el! vonalán, vagy a Deutsche Telekom Csoport által kezelt Tell me! vonalon tehetik meg. Ezeken a felületeken jelezhetik továbbá, ha úgy vélik, hogy a törvénybe vagy a Működési Kódexbe ütköző cselekmény történt. A visszaélésekkel és szabálysértésekkel kapcsolatosan bejelentett panaszok és észrevételek kivizsgálása során alkalmazott fő irányelvek, valamint a folyamatra vonatkozó vállalati utasítás a vállalat belső munkatársi felületén elérhető. Az alkalmazott irányelvek kulcsszempontja az anonimitás, titoktartás és a személyes biztonság védelme. 3.3.4 Munkavállalók és a vezetőség kapcsolata A Magyar Telekomnál jelenleg két képviselettel rendelkező szakszervezet (a Távközlési Szakszervezet (TÁVSZAK) és a T- Net Szakszervezet), és üzemi tanács működik, a kapcsolattartás kétszintű. A vállalat egészét érintő, az érdekképviseleti joggyakorlás keretébe tartozó központi kérdéseket a Központi Üzemi Tanács, illetve a Szakszervezetek elnöksége által delegált képviselőkkel vitatják meg, vagy összevont konzultáció keretében (Érdekegyeztető Tanács), vagy a megvitatandó kérdés jellegétől függően külön-külön. A központi szintű kommunikációra jellemző mind a szóbeli (tárgyalási), mind az írásbeli forma. Az érdekképviseletekkel történő központi kapcsolattartás a Chief People Officer, a Competitive Workforce Hub Lead, illetve az ezzel a feladattal megbízott HR Business Partner Lead felelőssége és hatásköre. Az egy-egy irányítási területet érintő érdekképviseleti kérdések helyi szinten is megvitatásra kerülnek a szakszervezetek, illetve a helyi üzemi tanács képviselőivel. A helyi szintű érdekképviseleti kapcsolattartásért az irányítási terület HR Business Partner Lead-ek felelősek. Szervezeti átalakítással járó, illetőleg a munkavállalók nagyobb csoportját érintő változásról szóló lényeges döntés tervezetét a Szakszervezetekkel és az üzemi tanáccsal (Központi Üzemi Tanáccsal) véleményeztetni kell. A véleményezésre szervezet átalakítás esetén 15 nap áll az érdekképviseletek rendelkezésére. A 15 napon belül az intézkedést végrehajtani nem lehet. A szervezeti változásokról szóló döntés tervezetét a Szakszervezetekkel és az üzemi tanáccsal (Központi Üzemi Tanáccsal) – az érintett munkavállalói létszámtól függetlenül – minden esetben véleményeztetni kell. A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény szerint a Felügyelőbizottság egyharmada a munkavállalói küldöttekből áll. A Felügyelőbizottság munkavállalói küldötteit a Társaságnál működő Szakszervezetek véleményének figyelembevételével a Központi Üzemi Tanács jelöli. A Központi Üzemi Tanács által jelölt személyeket a Közgyűlés köteles a Felügyelőbizottság tagjává választani, kivéve, ha a jelölttel szemben kizáró ok áll fenn. 2023. december 31-én a Felügyelőbizottságban kettő, a munkavállalókat képviselő tag volt: Bereznai Gyula és Szepesi Endre. 3.3.5 Egyesülési jog és kollektív szerződés A Magyar Telekom Csoport Szociális Chartájában ismerte el a szervezkedési szabadsághoz és a kollektív szerződéshez való alapvető jogot. A Magyar Telekom a nyíltságon és bizalmon alapuló konstruktív párbeszédre és együttműködésre törekszik a munkavállalói érdekképviseletekkel. A Szociális Charta, illetve a Magyar Telekom vezetésének a munkavállalói érdekképviseletekkel hosszú évek alatt kialakított kapcsolata a garancia ezen jogok tiszteletben tartására. A vállalatcsoport magyarországi alkalmazottainak összességében mintegy 100%-a dolgozik saját munkáltatóra kiterjedő a Magyar Távközlési Szakszervezetekkel (Távközlési Szakszervezet, TÁVSZAK) kidolgozott kollektív szerződés hatálya alatt. A szerződés, amely bármely fél által három hónapos felmondási idővel felmondható, a vezérigazgatón kívül minden Magyar Telekom Nyrt. alkalmazottra érvényes, függetlenül szakszervezeti tagságuktól. A kollektív szerződésben foglalt bérre vonatkozó feltételeket évente újra kell tárgyalni. A munkavállalók – a munkáltató működésével összefüggő okból történő munkaviszony megszüntetés esetén - meghatározott összegű többlet végkielégítésre jogosultak, amely a munkaviszonyuk időtartamától függően változik. A kollektív szerződésen túl a magyarországi egységek munkavállalóira általánosan érvényes a Munka Törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény, amely számos megkötést tartalmaz a munkaviszony nem önkéntes megszüntetésére
276 vonatkozóan. A Munka Törvénykönyve a munkavállalói érdekeket két különböző szervezeten keresztül védi, ezek: a szakszervezet és az üzemi tanács. A Szakszervezeteknek, mint a foglalkoztatás feltételeiről folyó tárgyalásokban a munkavállalók hivatalos érdekképviseleti szervének, joga van minden olyan vállalati intézkedésről tájékoztatást kapni, amely jelentősen befolyásolja a munkavállalók érdekeit, és joga van a Magyar Telekom Nyrt. ellen jogi keresetet indítani az olyan foglalkoztatással kapcsolatos magatartásra vonatkozóan, amely valamely foglalkoztatási szabályt sért. Emellett az Üzemi Tanács közvetlenül képviseli a munkavállalói érdekeket a vezetőséggel való kapcsolattartásban, és a vezetőséggel közösen dönt az olyan ügyekben, amelyek a jóléti célú pénzeszközöket és ingatlanokat érintik. Az üzemi tanácsot fél évente tájékoztatni kell a gazdasági teljesítményünket befolyásoló kérdésekről, valamint a bérek, foglalkoztatási körülmények és a munkaidő változásairól. Az üzemi tanács véleményét ki kell kérni az olyan vállalati intézkedésekben is, melyek a munkavállalók nagyobb csoportját érintik. A Magyar Telekom meggyőződése, hogy jó kapcsolatot ápol a munkavállalóival. Megalakulása óta nem volt még példa sztrájkra vagy munkabeszüntetésre. 3.3.6 Munkaerő csökkentés és átcsoportosítás A Magyar Telekom a stratégiai növekedéshez kapcsolódó tevékenységek erőforrás-szükségletének biztosítása érdekében 2023. év folyamán megállapodott a Társaságnál működő érdekképviseletekkel a 2024. évi létszám kérdésekről és béremelési intézkedésekről. A megállapodás szerint a Társaság a munkáltató által kezdeményezett csoportos létszámleépítést nem tervez a 2024. évre, azonban a társaság célja továbbra is a folyamatos hatékonyságnövelés és folyamatoptimalizálás, amely folyamatos, de nem hoz jelentős mértékű változást. 3.3.7 Juttatási programok A Magyar Telekom jóléti és szociális juttatásai rendkívül széles körűek. Egy részük alanyi jogon jár minden munkavállalónak, míg másokat bizonyos feltételek teljesülése esetén lehet megszerezni, vagy biztosítási jellegűek. Egyes juttatások munkáltatói hozzájárulásának előfeltétele a munkavállalók egyéni hozzájárulása. A szociális juttatások és a nem alanyi jogon járó juttatások nyújtásának módját a Kollektív Szerződés és kapcsolódó utasítások szabályozzák. A munkavállalók számára telekommunikációs kedvezményeket, béren kívüli juttatásokat, élet és balesetbiztosítást, egészségügyi szűrést biztosítunk. 3.4 Lényeges kockázatok kezelése 3.4.1 Képzési és szakmai háttér biztosítása A Magyar Telekom Csoport Fenntarthatósági stratégiájának edukációs pillére a lakosság és az ügyfelek digitális képzettségének fejlesztése mellet az iparági utánpótlás biztosítását is feladatának tekinti, hiszen a szakértői utánpótlás biztosításának nehézségei potenciális kockázatot jelenthetnek a társaság szolgáltatásának minőségének folyamatos biztosítása, javítása, fejlesztése szempontjából. Annak érdekében, hogy a Társaság az ügyfeleinek számára mindig a lehető legmagasabb minőségű szolgáltatást nyújtsa, a legkiválóbb szakemberekre van szüksége. Ehhez elsősorban versenyképes szakképzési háttérre van szükség. A T-Labs (Telekom Innovation Laboratories, Berlin) kezdeményezésére és finanszírozásával az ELTE-n 2016 szeptemberétől működik az Adattudományi és Adattechnológiai Tanszék, az épülő EU Labs kutatói hálózat első pilléreként. A Magyar Telekom szerepe az oktatási és kutatási tevékenységek támogatásában ölt testet. A társaság munkavállalói számos felsőoktatási intézménnyel kapcsolatban állnak: szakdolgozatok konzulensi feladatainak ellátásával, szakdolgozók ismereteinek bővítésével és szakmai előadásokkal segítik az egyetemi munkát. A Magyar Telekom tovább folytatta a 2021-ben megkezdett duális képzését a Miskolci SZC Kandó Kálmán Informatikai Technikummal. Ennek keretében a képzésben résztvevő hallgatók számára naprakész elméleti oktatási anyagokat és gyakorlati lehetőséget biztosítottak. A Csoport tovább folytatta együttműködését a Széchenyi István Egyetemmel, melynek célja a villamosmérnök duális képzés szakmai gyakorlatának biztosítása. 2023-ban 2 hallgató kezdte meg a duális képzést. 2023-ban is folytatta működését a 2021 végén megalakult a „Deutsche Telekom Csoport IT kihelyezett tanszéke” az Óbudai Egyetemen, mely a Deutsche Telekom IT Solutions és a Magyar Telekom közös oktatási platformja. Az oktatást a
277 Deutsche Telekom-IT Solutions szakemberei végzik, akikhez a Telekom Rendszerintegráció Zrt. és a Magyar Telekom munkatársai is csatlakoztak. 2022 őszén a Magyar Telekom a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Karával együttműködési megállapodást kötött az Üzemmérnök-Informatikus kooperatív képzésben való részvételről, melynek célja, hogy a hallgatók tapasztalt szakemberek iránymutatásai alapján megismerkedhessenek leendő szakmájuk gyakorlati vonatkozásaival. Ezt az együttműködést 2023-ban is folytatta a Társaság. A Kickstart karrierprogram harmadik évfolyamának közel 80%-a folytatta teljes munkaidős pályakezdő pozícióban a Magyar Telekomnál. A program negyedik évfolyamának létszáma tovább bővült, így 30 fővel indult 2023 szeptemberében az újabb program Az egy éves program során pályakezdőket érintő szakmai és soft-skill tréningek, design thinking tréningek várták a gyakornokokat. A vállalat egészét lefedő területeken működő Kickstart gyakornokok az agilis módszer jegyében közös féléves projektfeladaton dolgoznak, erősítve ezzel a napjainkban egyre fontosabb keresztfunkcionális csapatban való működés képességét. A közös projektfeladat valós üzleti igényen alapul, ezzel is erősítve a program jelentőségét, a Magyar Telekom fejlődésével párhuzamosan. A 2020 márciusában indított Telekom Kraft fiataloknak biztosít lehetőséget arra, hogy megmutassák magukat. Teszi ezt egyrészt a KraftRoad programjával, amely saját projektjeik kidolgozásában, fejlesztésében segít képzésekkel, eseményekkel, valamint a Kraft Agency kezdeményezéssel, mely tehetséges, kreatív fiataloknak ad lehetőséget arra, hogy a Csoport marketingkommunikációs tevékenységébe bekapcsolódjanak. A Debrecenben működő, KraftLab elnevezésű közösségi alkotóteret azért hozták létre, hogy segítsenek a fiataloknak, lehetőségeket, eszközöket adjanak a fejlődésükhöz, hogy kockázatok nélkül tudjanak kísérletezni, és hogy egyedül vagy egymással együttműködve saját fejlődésük szolgálatába állítsák a digitális eszközöket és a digitális világ lehetőségeit. A közösségi tér 2023-as évben is telt házzal működött, közel 3500 látogatója volt. A pályakezdők (16-28 évesek) körében legnépszerűbb munkáltatókat értékelő Zynternship Awardson a Magyar Telekom összesítésben a második helyen végzett, az IT és bölcsésztudományt hallgató diákok között első helyen végzett. A kutatást kitöltő fiatalok szavazata alapján a Telekom Kickstart Program az ország lenépszerűbb gyakornoki programja lett. 3.4.2 Munkavállalói elvárások és esélyegyenlőség A fejezet elején részletezett People fókuszok a Magyar Telekom munkatársai igényeinek való megfelelésre, illetve a versenyképes és jövőorientált munkaerőpiaci szerep megtartását érintő kihívásokra építenek. A munkatársak igénye a biztonság, stabilitás, fejlődési lehetőség és a versenyképes jövedelem. A Magyar Telekom az esélyegyenlőség mellett elkötelezett vállalatként kiemelten fontosnak tartja a bérek harmonizációját és az indokolatlan bérkülönbség megszüntetését. A javadalmazási rendszer transzparens, bérsávok és a vonatkozó szabályozások minden munkavállalók számára elérhetőek. A munkaköri rendszer dimenzióit a Hay szervezetek munkaköri besorolási szintjei, valamint az agilis szervezetek kompetencia szintjei adják. A Magyar Telekom kiemelt figyelmet fordít arra, hogy a hasonló típusú feladatokat ellátó kollégák között ne alakuljon ki indokolatlan kereseti különbség, és az eltérő jellegű munkát végzők közötti jövedelemarányok valóban a tényleges munkavégzés eltérésein alapuljanak. Ugyanakkor a vállalat tisztában van a nemek közötti bérszakadék társadalmi jelenségével és elkötelezett az előidéző okok megszüntetésében. A Társaság 2020 júliusától évente két alkalommal komplex nemek közötti bérszakadék analízist hajt végre, melynek során esélyegyenlőségi cselekvési tervet határozzák meg az anyasági deficit és a női karrierszakadék csökkentése érdekében. A sokszínűség, mint alapérték iránt elkötelezett munkáltatóként a Magyar Telekom fontosnak tartja a nők számának növelését a vezetői pozíciókban. A Fenntarthatósági stratégia Sokszínűségi pillérének egyik kulcsfontosságú célja, hogy 2025-re a női vezetők arányának száma legalább a 35%-ot elérje. 2020 májusától a vállalat történetében először ért el kiegyensúlyozott, 33,33%-os arányt a nemek között a felső vezetésben, amelyet a vállalat 2023-ban is fenntartott. A női vezetők aránya a teljes vállalatcsoportban 29,15% volt. A Magyar Telekom munkatársai iránti elsődleges kötelezettségeként tartja számon a munkahelyi stressz, a túlterheltség és a kiégés veszélyeinek minimalizálását. A Társaság amellett, hogy munkatársai számára biztosítja az egészséges életmód megteremtésének feltételeit, képzésekkel és coaching-gal, valamint Employee Assistance Programmal segíti őket a feladataik hatékony és sikeres menedzselésének fejlesztésében. A munka és magánélet egyensúlyának megteremtését segítik elő családos munkatársak számára létrehozott gyermekek átmeneti megőrzését biztosító helyiség (gyermekkuckó), illetve a cafetéria rendszerben választható elemként adómentesen igénybe vehető bölcsődei-óvodai támogatás is, amely anyagilag is hozzájárul a kisgyermekes szülők terheinek csökkentéséhez. A munkavállalók személyi és családi körülményeikre való tekintettel (pl.: beteg, vagy idős hozzátartozó otthoni ápolása céljából) akár tartós fizetés nélküli szabadságban is részesülhetnek.
278 3.5 Teljesítménymutatók Atipikus foglalkoztatási formák a Magyar Telekom Csoportban: ▪ Részmunkaidőben foglalkoztatottak száma 2023-ban: 156 ▪ Rugalmas munkaidőben foglalkoztatottak száma 2023-ban: 1 260 ▪ Távmunkás szerződéssel rendelkező munkatársak 2023-ban: 4 205 A vezető pozícióban dolgozó női munkavállalók arányának növelése a Magyar Telekom Nyrt-ben: ▪ Nők aránya a teljes munkavállalói létszámhoz viszonyítva: 34,76% ▪ Nők aránya senior management (Leadership Team) pozíciókban: 31,37% ▪ Nők aránya a Leadership Squad-ban: 33,33% Vállalati önkéntesség eredmények Magyar Telekom Csoportban: ▪ Önkéntes munkaórák száma (véradás): 3 146 ▪ Önkéntes munkavállalók száma (véradás): 416 4 IGAZGATÓSÁGI, FELÜGYELŐBIZOTTSÁGI, VALAMINT A MENEDZSMENT TAGJAINAK JAVADALMAZÁSA Az Igazgatósági tagok javadalmazása Igazgatósági tagként végzett tevékenységükért 19 millió forintot tett ki 2023-ban. A Felügyelőbizottsági tagok javadalmazása Felügyelőbizottsági tagként végzett tevékenységükért 37 millió forintot tett ki 2023-ban. Leadership Squad (LS) tagok javadalmazása (járulékokkal, valamint a munkaviszony megszűnésével kapcsolatos szerződéses költségekkel együtt) 1 677 millió forintot tett ki 2023-ban. A 2023. december 31-i állapot szerint az Ügyvezető Bizottság négy tagja határozatlan, kettő tagja határozott idejű munkaszerződéssel rendelkezik. A határozatlan időre szóló munkaszerződések közül kettő esetén a felmondási idő két hónap. A szerződésben a végkielégítés általánosságban a Munka Törvénykönyve és a Kollektív szerződés szerinti, a többi esetben a végkielégítés általánosságban 3-16 hónap. A fentieken túl, az érintettek versenytilalmi korlátozás hatálya alá esnek, melynek értelmében a munkavállaló munkaviszonyának megszűnésétől kezdődően egy meghatározott (egy évet meg nem haladó) ideig nem jogosult munkaviszonyt létesíteni a Magyar Telekom magyarországi vagy nemzetközi versenytársával, vagy akár közvetlenül, akár közvetve bármilyen szolgáltatást nyújtani vagy tevékenységet végezni ilyen vállalat részére. Továbbá, az érintettek nem toborozhatnak munkaerőt a Magyar Telekom munkavállalóinak körében. A versenytilalmi korlátozás fejében a munkavállaló a fenti kötelezettséggel arányos kompenzációban részesül. Amennyiben a volt munkavállaló ezen versenytilalmi megállapodást megszegi, köteles a kompenzáció nettó összegét a munkáltatónak visszafizetni. Ezen felül, ilyen esetben a volt munkavállalót átalány-kártérítési kötelezettség is terheli a munkáltató felé. A külföldi állampolgárságú LS tagok lakhatási támogatásra is jogosultak lehetnek. 2 fő érintett van. A Társaság Javadalmazási irányelveivel összhangban, a Társaság élet- és balesetbiztosítást, valamint egészségbiztosítási szolgáltatást nyújt az LS tagjai számára. Ezen felül, az LS tagok vállalati gépkocsi használatára is jogosultak. A részvény alapú juttatási programok tekintetében az Éves Beszámoló Kiegészítő Mellékletének 20.1.2 pontja ad tájékoztatást.
279 5 KUTATÁS ÉS FEJLESZTÉS A kutatás- fejlesztési feladatok ellátását hazai innovatív KKV-k bevonásával a Magyar Telekom saját kutatói, termék- és szolgáltatásfejlesztői végzik. Mindemellett a vállalat kiaknázza a belső és külső tudásbázis szinergia hatását és partnerségre törekszik jól ismert innovációs központokkal, felsőoktatási intézményekkel. A Társaság fő partnerei ezen területen neves magyar egyetemek és kutatóintézetek. A K+F és 5G Campus együttműködés mellett a Magyar Telekom Duális képzést indított a Széchenyi István Egyetemmel közösen, az egyetemmel közös projekt volt a Hungaroring verseny szimuláció az 5G Campus keretében. 2023-ban a Társaság gondozásában folytatódik az Óbudai Egyetemen „Deutsche Telekom Csoport IT kihelyezett tanszék” fakultációja. Folytatódnak a mérnökképzés és a modern alkalmazásfejlesztés képzési együttműködések az egyetemi partnerekkel, amely programot folyamatosan további tantárgyakkal egészítik ki. A Magyar Telekom a kialakítás alatt lévő Egyetemi Science parkokkal partneri kapcsolatot épített ki az elmúlt időszakban. 6 INGATLANKEZELÉS, TELEPHELYEK A Magyar Telekom rendelkezik Magyarország egyik legnagyobb ingatlanállományával. Az ingatlanállomány jelentős része távközlési technológiai terület, iroda, raktár, garázs és üzlethelyiség. A Társaság eszközállományának legnagyobb része kapcsoló központokból, átjátszó tornyokból és más távközlési infrastrukturális eszközökből tevődik össze. Annak érdekében, hogy minél nagyobb mértékben és minél hatékonyabban használja ki az ingatlanállományt, továbbá alkalmazkodva az energiaszektor változásához, a Társaság azon dolgozik, hogy az energiafelhasználásának költségét csökkentse (alternatív megoldások megtalálása a fűtés terén, valamint az iroda jellegű ingatlanok kihasználásának racionalizálása) továbbá a használaton kívüli ingatlanjait igyekszik albérletbe adni, illetve értékesíteni. 6.1 A Társaság székhelye: ▪ 1097 Budapest, Könyves Kálmán körút 36. 6.2 A Társaság telephelyei: ▪ 1073 Budapest, Dob u. 76-78. ▪ 1106 Budapest, Örs vezér tere 25. 1. em. ▪ 1138 Budapest, Váci út 178. ▪ 1195 Budapest, Üllői út 201. ▪ 1191 Budapest, Vak Bottyán u. 75. a-c. ▪ 1024 Budapest, Lövőház u. 2-6. 2. em. ▪ 1123 Budapest, Alkotás út 53. ▪ 1062 Budapest, Váci út 1-3. ▪ 1117 Budapest, Október huszonharmadika utca 8-10. ▪ 1033 Budapest, Huszti út 32. ▪ 1098 Budapest, Távíró utca 3-5. ▪ 1156 Budapest, Száraznád utca 1-3. ▪ 1211 Budapest, Rákóczi Ferenc út 154-170. ▪ 1087 Budapest, Kerepesi út 9. ▪ 1119 Budapest, Hadak útja 1. ▪ 1087 Budapest, Asztalos Sándor út 13. ▪ 1087 Budapest, Ciprus utca 2-6. A Magyar Telekom 1 626 telephelyén álló 1 810 épületének 48%-a Társaság tulajdonában van, 4%-a közös tulajdonú és 48%-a bérelt. A bázisállomások, mobil site-ok, technológiai ingatlanok terén több mint 7 000 db szerződést kezel a Magyar Telekom. 2023. december 31-én a Magyar Telekom által használt épületek területe 468 656 m 2 volt, melynek jelentős részében egyenként 100 m 2 -nél kisebb az alapterület. A legnagyobb ingatlan a Budapest, Könyves Kálmán krt. 36. szám alatt található bérelt székház több, mint 39 207,53 m 2 felszín feletti, és mindösszesen a felszín alatti területekkel együtt közel 82 210 m 2 alapterülettel.
280 7 FENNTARTHATÓSÁG ÉS KÖRNYEZETVÉDELEM A Magyar Telekom közel húsz éve foglalkozik fenntarthatósági kérdésekkel, több mint 15 éve tervezi ezirányú céljait és feladatait stratégia mentén. Ezek alapján fenntarthatósági tevékenységét a teljes körű, tervezett és hosszú távú megközelítés jellemzi, és 2021-ben már az ötödik, hosszú távú, 2030-ig szóló fenntarthatósági stratégiáját határozta meg, 2025-re és 2030-ra kijelölt fő célkitűzésekkel, amibe a legnagyobb tagvállalatait is bevonta. A Magyar Telekom 2009 óta elkötelezetten támogatja az ENSZ Globális Megállapodás 10 alapelvét az emberi jogok, a környezet és antikorrupció terén, aminek kapcsán elért fejlődésről a fenntarthatósági jelentésében évről évre beszámol. Az ENSZ 2015-ben fogadta el a 2030-ra megvalósítandó fenntartható fejlődési keretrendszert, amelyet 17 fő cél és összesen 169 alcél rögzít. Ezek a célok jelölik ki a felelős cselekvés irányait az emberiséget és a bolygót fenyegető legégetőbb problémák megoldása érdekében. A Magyar Telekom a 2016–2020 közötti időszakra szóló fenntarthatósági stratégiájához hasonlóan, az új 2021-2030 időszakra vonatkozó fenntarthatósági stratégiáját is ezen SDG-célokhoz igazodva határozta meg. A Vállalat a tevékenységéből adódó elsőleges célokhoz való hozzájárulását a fenntarthatósági jelentés külön beszámolójában mutatja be évente. A fenntarthatósági tevékenységének és eredményeinek integrált és teljes körű bemutatására az évente megjelenő Fenntarthatósági jelentés szolgál, amely minden témára kiterjedő környezeti, társadalmi és gazdasági működését kívánja átláthatóvá tenni mindenki számára. A jelentések készítésekor a Global Reporting Initiative (GRI – Globális Jelentéskészítési Kezdeményezés) irányelvei kerülnek alkalmazásra, megfelelve ezáltal annak az alapelvnek, hogy a jelentések legyenek az átláthatóság és nemzetközi szintű összehasonlíthatóság alapjai. A 2007-es jelentés Magyarországon elsőként készült GRI G3 A+ megfelelési szint szerint, ez a GRI G3 irányelvek legmagasabb szintű alkalmazását jelentette akkor. Azóta a Magyar Telekom minden évben a nemzetközi irányelveknek való legmagasabb megfelelésű jelentést készítette el. A GRI kritériumoknak való megfelelés független vizsgálatát és tanúsítását a PricewaterhouseCoopers végezte az ISAE 3000 nemzetközi standard alapján. Jelen Üzleti / Vezetőségi jelentés a teljes körű fenntarthatósági megközelítés csupán egyes, kiemelt témáiról szól, úgymint az emberi jogok, a munkatársak, a klímavédelem és a megfelelőség témakörei. A vállalat fenntarthatósági teljesítményéről további részletek az éves fenntarthatósági jelentésekben találhatóak, amelyek az alábbi oldalon érhetőek el: http://www.telekom.hu/rolunk/fenntarthatosag/a_fenntarthatosag_es_a_telekom/fenntarthatosagi_jelentesek 7.1 Fenntarthatósági irányítás a Magyar Telekomon belül A koordinációt 2023-tól ESG Squad (korábban: Sustainability Squad) irányítja. 2020–2022 között a Chief People Officer (CPO) volt a fenntarthatóságért felelős felső vezető. 2023. január 1-jétől a fenntarthatóságért felelős felső vezető a Chief Financial Officer (CFO) lett, a fenntarthatósági koordináció pedig átkerült a Capital Market Relations Hub felügyelete alá, ahol dedikált ESG expert vitte a csoport szintű koordinációt és az ESG Squad irányítását. Az ESG Squad véleményezi és segíti a felelős területet a stratégiaalkotásban és a stratégiairányításban. Minden stratégiai témának van CxO szintű felelőse és a Leadership Team-ből dedikált szponzora. Az operatív végrehajtáson a területeken átívelő munkacsoportok (working group-ok) dolgoznak, akiknek feladata a célok pontosítása, üzleti terv és időzítés kidolgozása és annak végrehajtása. A Magyar Telekom a környezetvédelmi politikájában első helyen tartja fenn a fenntartható fejlődés és a környezetvédelem iránti elkötelezettségét. A politika mellett környezetvédelmi iránymutatást is kiadott, amely részletesebben meghatározza a vállalásait és elvárásait. Végül a Magyar Telekom 2022-ben bevezette biológiai sokféleségre vonatkozó politikáját. 7.2 Fenntarthatósági stratégia A Magyar Telekom 2021-ben kezdte meg az ötödik, tíz évre szóló (2021-2030) fenntarthatósági stratégiai időszakát. A fenntarthatósági stratégiát három alappillér mentén határozta meg: 4) Klímavédelem, 5) Digitalizáció 6) Sokszínűség és befogadás. 2023-as év elején a stratégiai kitűzéseket felülvizsgálta, annak érdekében, hogy reagálni tudjon a megváltozott külső és belső körülményekre és még pontosabb számítások mentén határozza meg a célkitűzéseit, ugyanis stratégiai alcélokat befolyásolja, a tüzelőanyagok árának és elérhetőségének kockázata, valamint az 5G szolgáltatások és az adatközpontok
281 gyorsabb léptékű energiaigénye. A külső változások mellett a Magyar Telekom szerkezetében is történtek változások: a T- Systems Magyarország Zrt. átalakult és részben a Magyar Telekom Nyrt.-be olvadt be. A változások ellenére, Magyar Telekom Nyrt-re nézve érvényes még a 2019-ben megújított kibocsátáscsökkentési vállalás – amit a Science Based Target kezdeményezés (SBTi) hagyott jóvá. Cél, hogy 2030-ig 84%-kal csökkenjenek a közvetlen (scope 1) és közvetett (scope 2) kibocsátások 2015-ös bázishoz képest és 30%-kal csökkenjen az egyéb közvetett (scope 3 kibocsátás) 2017-hez képest. 7.2.1 Klímavédelem A klímavédelemnél a Magyar Telekom Nyrt és a Telekom Rendszerintegráció Zrt (korábban T-Systems Magyarország Zrt) együttesen vállalta a scope 1-2-ben 80%-os üvegházhatásúgáz kibocsátás csökkentést 2015-ös bázisévhez képest. Az adatkörök is pontosításra kerültek és kiegészültek olyan forrásokkal, mint a hűtőközegek szivárgása, az adatközpontoknál a működési ráhatással bíró eszközök fogyasztása vagy a szükségáramforrást biztosító aggregátorok fogyasztása. Miközben a közvetlen és közvetett kibocsátását (scope 1+2) nettó nulla szinten tartja továbbra is. Ennek érdekében a következő lépéseket teszi meg: ▪ vezetékeshálózat modernizáción keresztül 2030-ig, 2015-ös bázison számolva 55%-os villamosenergia csökkentés, ▪ adatközpontok zöldítése az EU taxonómia rendelet ajánlásait követve, ▪ villamosenergia lefedése 100%-ban megújuló energiával, ▪ lokális megújulóenergia arányának további növelése, ▪ energiahatékonysági beruházások az épületek és infrastruktúrában, ▪ flotta zöldítése További közvetett kibocsátásaink (Scope 3) csökkentése is egy fontos cél: ▪ beszállítók kibocsátásainak 30%-os csökkentésével, ▪ körforgásos gazsaságra való átallással 2030-ig. 7.2.2 Digitalizáció Ennél a pillérnél a Magyar Telekom a digitalizációt az emberek, a családok és a vállalkozások fejlődésének szolgálatába állítja. Az infrastruktúra fejlesztésén keresztül mindenki számára elérhetőek lesznek ezek a szolgáltatások. Továbbá a digitális befogadást segítő programokkal az ügyfelek maximalizálni tudják a digitalizáció adta lehetőségeket. 7.2.3 Magyarország digitalizációja kapcsán tett vállalások ▪ 2027-ig 4,5 millió háztartásban és vállalatnál vállalta a Magyar Telekom a Gigabit network hozzáférés biztosítását. ▪ 2026-ig 99%-os lakosság-arányos külső 5G-s lefedettség kiépítését vállalta a Magyar Telekom. ▪ Digitális érettség segítése kapcsán különböző programokon dolgozik a Magyar Telekom, ahol az idősebb generáción át a kis és középvállalkozásokig támogatja ügyfeleit, így a Hello Szülő, Hello Biznisz, Netrevalók programmal. 7.2.4 Sokszínűség és befogadás A Magyar Telekom már az előző stratégiában is kiemelt figyelmet szentelt a sokszínűség és esélyegyenlőség biztosításának a munkavállalói számára. Az új (2021-2030) stratégiában ezt kiterjesztve azt tűzte ki célul, hogy 100%-ban befogadó munkahelyet alakít ki, valamint 100%-ban akadálymentes szolgáltatást biztosít. Befogadó munkahely (2025): ▪ 100%-ban akadálymentes munkahely ▪ A női vezetők aránya minimum 35% legyen ▪ 100% WCAG-megfelelés
282 Befogadó munkahely (2030): ▪ A női vezetők aránya minimum 40% legyen A Magyar Telekom befogadást és szemléletformálást elősegítő teljes edukációs program bevezetését tervezi még. 7.3 Elismerések A Magyar Telekom törekvéseit, számos független szervezet is elismerte. A lenti felsorolásban kerülnek bemutatásra a 2023-ban elnyert, illetve változatlanul érvényes elismerések, díjak és fenntarthatósági értékelések: ▪ FTSE4Good Index tagság; FTSE Russel ESG Rating ▪ CECE SRI fenntarthatósági index tagság ▪ MSCI ESG értékelés AAA (skála: CCC-AAA) ▪ ISS ESG minősítés: B Prime (skála: D-A+) ▪ CDP értékelés klímaváltozás területén: A- ▪ PwC – Év Legvonzóbb Telco Munkahelye díj 2023 (sorban 6. alkalommal) ▪ Randstad Employer Brand research – 2023 legvonzóbb munkahelye a telco szektorban (sorban 5. alkalommal) ▪ Zyntern Jobportal – Big Beginner Survey – Legvonzóbb munkáltató #2 hely ▪ Családbarát Munkahely tanúsító védjegy arany fokozat – Családbarát Ország Nonprofit Közhasznú Kft 7.4 Klíma és környezetvédelem 2023-ban Stratégiai céljainak megfelelően 2023-ban a Magyar Telekom kilencedik alkalommal vásárolt hitelesített kibocsátáscsökkentési egységeket, hogy a fennmaradó kibocsátásokat ellentételezze. A kibocsátási egységek megítélése az elmúlt években jelentős kockázatot eredményezett a vállalati zöldítések esetében, így a Magyar Telekom 2023-ban a kibocsátási egységek vásárlásakor egy minőségbiztosítási folyamatot vezetett be. A Carbon Credit Quality Initiative által létrehozott pontozási rendszere alapján választja ki a legmegfelelőbb támogatni kívánt projektet, illetve ellenőrzésre kerül az adott projekt esetében, hogy a rendelkezésre álló dokumentáció alapján egyéb minőségi követelményeknek - ilyen a CDP kérdőívben vagy az CORSIA által megfogalmazott különböző biztosítékok - is képes-e megfelelni. A vállalat fontosnak tartja emellett, hogy a kibocsátáscsökkentési projektek megvalósítása és az ellentételezni kívánt időszak időben minél közelebb essen, így a kiválasztásnál további szempont volt, hogy a projekt indulása lehetőleg 2020 utáni időpont legyen. 2023-ban ennek alapján a Ganzhou Swine Farm Animal Manure Management System GHG Mitigation Project-ből 15 000 hitelesített kibocsátási egységet (VER) vásárolt a Magyar Telekom, amivel a saját és a Telekom Rendszerintergáció Zrt. kibocsátásait is lefedte. A projekt a kibocsátás-csökkentés mellett társadalmi hozzájárulással is támogatja az ENSZ fenntartható fejlődési céljait. A kibocsátás-csökkentési célok eléréséhez 2023-ban is a Magyar Telekom 100%-ban megújuló energiából származó villamos energiát használt összesen 138,8 GWh-nyi mennyiségben, melyet származási garanciával (Guarantee of Origin) és PPA (Power Purchase Agreement) hosszútávú szerződés keretén belül vásárolt származási garanciával biztosított. A PPA 3 évre szóló, fix áras szerződés egy magyarországi napelemparkkal, mely éves szinten kb. 13,2 GWh-t dedikáltan a Magyar Telekomnak ad át a hálózaton keresztül. Az energia költségek mellett a megújuló energia beszerzési költségei is az energia költségeken belül az villamosenergia költsége főkönyvre van könyvelve. A vállalat kibocsátás-csökkentési céljai eléréséhez 2023-ban az alábbi intézkedések járultak hozzá legnagyobb mértékben, melyekről bővebben a fenntarthatósági jelentésben lehet olvasni: ▪ Energia-megtakarítás az épületben: egyedülállóan kombinált energiahatékonysági és irodaterület-optimalizálási komplex szoftvermegoldást tesztelése. Az irodaház helykihasználásának és energiafogyasztásának valós idejű nyomon követése hatékonyabb erőforrás-elosztást és fenntartható energiagazdálkodást tett lehetővé. 2023-ban az alábbi kibocsátások a Greenhouse Gas Protocol vállalati sztenderd iránymutatása alapján kerültek kiszámolásra. Összesített ÜHG terhelés a Magyar Telekom esetében: ▪ 54 756 tonna CO 2 kibocsátás (üvegházhatású gáz kibocsátás szén-dioxid egyenértékben kifejezve), ha a vásárolt megújuló energiát nem vesszük figyelembe (ez az ún. helyi alapon (location based) számolt kibocsátás) ▪ 14 099 tonna CO 2 kibocsátás, ha a vásárolt megújuló energiát figyelembe vesszük (ez az ún. piaci alapon (market based) számolt kibocsátás)
283 Magyar Telekom ÜHG terhelése kategóriánként: ▪ Scope 1: 12 517 tonna CO 2 kibocsátás (jelenleg itt a helyi és piaci alapú kibocsátás megegyezik) ▪ Scope 2: 42 240 tonna CO 2 kibocsátás helyi alapon ▪ Scope 2: 1 582 tonna CO 2 kibocsátás piaci alapon Energiahatékonyság a Magyar Telekom Nyrt. És Telekom Rendszerintegráció Zrt. esetében együttesen – továbbított bitek/energia fogyasztás – 457 Gbit/kWh 7.5 Kockázatok A vállalat az Üzletmenet-folytonossági Irányítási Rendszer (BCM) keretén belül azonosította a kritikus klímakockázatokat (árvíz, hőségriadó), és ezekre intézkedési tervet alakított ki. A hálózatokban jelentkező klímakárok éves mértéke nem érte el az intézkedési szintet (havi 50 M Ft kár), a helyreállítási költség 18,55 M Ft volt. 2023-ban 591 esetet kellett kivizsgálni a kollégáknak az időjárás okozta különböző problémák miatt. Hőségnapokon a kollégák számára lehetőséget ad a vállalat a távmunkára, így csökkentve az irodák energiaterhelését. A géptermek és a bázisállomások alaphőmérsékletét pedig megemelik, így csökkentve a klímaberendezések energiafelhasználását. Az éghajaltváltozás infrastruktúrára gyakorolt fizikai kockázatainak elemzése 2022-ben megtörtént – az extrém hőmérsékletet tekintve különböző éghajlati forgatókönyvet alkalmazva (RCP4.5 és RCP8.5). A legkockázatosabb időjárási eseménynek a villámárvíz adódott, emellett az infrastruktúra 19-24%-ának (a forgatókönyvek függvényében) működését érintheti negatívan az extrém meleg időjárás az elkövetkező évtizedekben. Ez az elemzés segíthet, hogy az infrastruktúra modernizálása során azt ellenállóbbá tegye a várható változásokkal szemben. A Párizsi Megállapodás szerinti átmenet is számos kockázattal járhat a vállalatok számára. A Magyar Telekom anyavállalata, a Deutsche Telekom 2023-ban a legnagyobb leányvállalataival, köztük a Magyar Telekommal is, részletes elemzést végzett, hogy mely jogszabályi, piaci környezeti, technológiai vagy akár hírnevet kockáztató változások várhatóak az átmenet során, és azok milyen mértékben érintik a vállalat helyzetét. Az elemzés során a legnagyobb kockázatokat az energiaellátáshoz kötődő változásokban azonosított a Magyar Telekom, kiemelkedően nagy a kockázata, hogy az 5G elterjedésével a felhasználók egyre nagyobb adatforgalmat - ezáltal energiafelhasználást - generálnak, amit az energiahatékonysági intézkedések nem tudnak majd kompenzálni. Ki kell azonban hangsúlyozni, hogy az infokommunikációs szektorban az energiafelhasználás növekedését nem lenne szabad egyértelműen negatív hatásnak tekinteni. Ez az átmenet hasonló a fosszilis tüzelőanyagok helyett a villamosenergia térhódításához, azzal a különbséggel, hogy a digitalizáció nem csak energiafelhasználást, hanem anyagfelhasználást is kiválthat. A Magyar Telekom természetesen folyamatosan dolgozik, hogy az energiafelhasználását csökkentse, a megújuló energiák használata mellett az ellátásbiztonságot fenntartsa, és az átmeneti tervével hozzájáruljon a hazai nettó nulla kibocsátású átmenethez. Lehetőségek Energiahatékonysági beruházásai és megújuló energiák használatát tartja a vállalat az éghajlatváltozás mérséklésére a leghatásosabb eszközöknek. Hosszú távú célja tehát, hogy minél nagyobb mértékben megújuló energiaforrások biztosítsák a hálózat elektromos árammal való ellátását, ezért több lépcsőben napelemes rendszerek telepítését valósította meg saját épületein. Stratégiai céljai között szerepel a saját megújuló energiatermelés további bővítése, ezrét 2023-ban kísérleti jelleggel tesztelt saját fejlesztésű megoldásokat 8 bázisállomáson. Erről további részleteket a fenntarthatósági jelentésben lehet találni. A Magyar Telekom lehetőséget biztosít ügyfelei számára is, akik szintén fontosnak tartják a klímaváltozás elleni harcot, hogy olyan szolgáltatást választhassanak, amely hozzájárul a klíma védelméhez. Ezért hozta létre 2019-ben a világon egyedülálló ExtraNet Zöld 1GB adatbővítő opciót. Ugyan a 2019-es sikere után 2020-ban a pandémia alatt meghozott intézkedések csökkentették a forgalmat, a választási lehetőséget továbbra is fenntartja a vállalat az ügyfelei részére. 2023-ban sem vesztett népszerűségéből ez a szolgáltatás. Az ügyfelek preferenciájának megváltozása nemcsak nagy kockázatot, hanem a korai felismeréssel lehetőséget is teremt. Amellett, hogy a Deutsche Telekom és más európai mobilszolgáltatók által kezdeményezett Eco Rating minősítéssel tudatosabban vásárolhatnak ügyfeleink, a Magyar Telekom 2023-ban felújított készülékekkel lépett piacra, hogy az anyagfelhasználást és körforgásos gazdaságot szem előtt tartó lakossági és vállalati ügyfelei is megtalálják számításaikat. Továbbá a Telekom Smart Energy szoftvere, az energiafogyasztás és -termelés intelligens megközelítése, amivel megvalósítható a valós idejű adatgyűjtés és a hatékony előrejelzés. A szoftver nemcsak egyszerű adatokat szolgáltat a berendezésekről, hanem valós fogyasztási és termelési információkat is gyűjt, így az ügyfelek pontosan megérthetik energiafelhasználásukat. További részletek az éves fenntarthatósági jelentésben találhatók.
284 7.6 Érdekelt feleket érintő kezdeményezések A vállalat sikeres működéséhez elengedhetetlen, hogy erős kapcsolatokat alakítson ki érdekelt feleivel. Néhány, fontosabb tevékenységünk, amelyekről részletes információ található a fenntarthatósági jelentés kapcsolódó fejezeteiben: A vállalat minden érdekelt felének lehetősége van, hogy online kifejtse a Magyar Telekom felé irányuló elvárásait. Ezeket a fenntarthatósági tevékenységek megvalósítása során veszi a vállalat figyelembe. 7.6.1 Befektetők A 2023-as év során négy alkalommal ismertette a vezérigazgató, illetve a gazdasági vezérigazgató-helyettes az adott negyedév eredményeit a befektetők képviselőinek. A Magyar Telekom felső vezetése, illetve a Befektetői kapcsolatok osztály munkatársai, valamint a befektetők és elemzők között éves szinten nagyságrendileg 80 találkozásra (virtuális, illetve személyes) kerül sor, különböző konferenciák, roadshow-k és egyedi megkeresések keretében. A Magyar Telekom honlapján is nagy hangsúlyt helyez az érdeklődők információigényének kielégítésére. A Befektetőknek menüpont alatt az érdeklődők naprakész információkat találnak a Társaság pénzügyi helyzetéről (negyedéves pénzügyi jelentések), a közgyűlésekről, az osztalékfizetésről, emellett nyomon követhetik a Magyar Telekom részvények aktuális árfolyamát, és megtalálnak minden információt ahhoz is, hogy felvehessék a kapcsolatot a Társasággal. A Befektetői kapcsolatok terület e-mail-címe és telefonszáma a honlapon elérhető, az e-mail-címre érkező kérdésekre a terület munkatársai rövid idő alatt válaszolnak. A befektetők igényeit a Társaság emellett éves, kétéves rendszerességgel, kérdőíves módszerrel is felméri. Az úgynevezett perception study elkészítésével egy erre szakosodott, független céget bízunk meg, amely egy részletesen kidolgozott kérdéslista segítségével, reprezentatív mintavétel alapján méri fel a befektetők véleményét, igényeit és elvárásait. 7.6.2 Ügyfelek A Magyar Telekom szeretne lehetőséget biztosítani ügyfelei számára is, hogy aki a vállalattal együtt fontosnak tartja a klímaváltozás elleni harcot, az választhasson olyan szolgáltatást, amely hozzájárul a klíma védelméhez, néhány példa a 7.5. fejezetben, a lehetőségek között található. A Magyar Telekom létrehozott platformokat is a digitális érettség előmozdítására. A Hello Szülő digitális platformot például a családok számára jött létre, amely 2023 október közepén indult el. Az új márka és kereskedelmi eszköz célja, hogy sokoldalú, folyamatosan bővülő digitális tudásbázisként szolgáljon a családok számára. A Hello Szülőnek az indulás óta december 31-ig közel 130 000 látogatója volt. A Netrevalók program keretében, a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtárral partnerségben, az idősebb generáció digitális készségfejlesztése két generáció, a középiskolások és a nyugdíjasok összekapcsolásával történik. A könyvtárakban tartott foglalkozásokra a Hello Szülő platformon keresztül lehet jelentkezni: https://helloszulo.hu/netrevalok. A középiskolások könyvtári foglalkozások keretében személyesen, saját tudásszintjükre és érdeklődési körükre alapozva mutathatják be az idősek mindennapjait megkönnyítő digitális megoldásokat. 7.6.3 Alkalmazottak 2023 márciusában ismét meghirdetésre került a közösségi napelem program. A program során a munkatársaknak lehetőségük volt örökbe fogadni egy-egy napelemet, a 200 napelem kevesebb mint egy óra alatt befogadóra talált. A sokszínűség, mint alapvető érték mellett elkötelezett munkáltatóként a Magyar Telekom fontosnak tartja, hogy növelje a nők számát a vezetői pozíciókban. A Fenntarthatósági Stratégia Sokszínűség pillérének egyik fő célja, hogy 2025-re a női vezetők aránya legalább 35%-ot érjen el. A vállalat 2020 májusára történetében először elérte a nemek kiegyensúlyozott, 33,33%-os arányát a felsővezetésben, amelyet a vállalat 2023-ban is megtartott. Folytatódott a nemek közötti bérszakadék nyomon követése is, amely mentén további fejlesztések tervezhetők. 2023-ban további három munkavállalói közösség alakult a vállalatnál: Nők a Telekomban, Telekom Family Drivers, Obstacle-Menes Telekom, a már működő, az LMBTQI+ közösséghez tartozó kollégák támogatását célzó Magenta Pride munkavállalói közösség mellett. A Társaság a közösségekről, valamint a sokszínűséggel és a munkavállalói esélyegyenlőséggel kapcsolatos tevékenységéről részletesen a jelentés 3.3.1. és 3.3.2. fejezetében számol be. A Magenta Szövetség Alapítvány 2020 júliusában jött létre Rékasi Tibor vezérigazgató és a Telekom felsővezetésének tagjai, a Leadership Squad kezdeményezésére, személyes felelősségvállalásukból és anyagi felajánlásaikból. Az Alapítvány
285 működése óta 2023 végéig 399 esetben ítélt oda támogatást, összesen 67 247 000 forint értékben, melyből a 2023-ban odaítélt támogatások összege 11 300 000 forint. Önkéntes munka: Az elmúlt évtizedekben egyre fontosabbá vált, hogy a vállalatok ne csak a piacon, hanem a társadalmi felelősségvállalás területén is bizonyítsanak. A Magyar Telekom számára rendkívül fontos, hogy cégként és munkatársaiként, egyénekként is jó példával járjanak elöl. Az önkéntesség ösztönzése érdekében a vállalat 2023 áprilisában Önkéntes Vásárt szervezett, ahol 10 civil szervezetnek adtak lehetőséget arra, hogy tevékenységüket és céljaikat megismertessék a munkatársakkal, és önkénteseket toborozzanak. A Magyar Telekom munkatársai 2023-ban 3 146 órát töltöttek önkéntes tevékenységgel 2023-ban. 7.6.4 Civil szervezetek A Magyar Telekom együttműködése a civil szervezetekkel a fenntarthatóság és a mákszem stratégia mentén valósul meg. Ezen együttműködések egy része évekig tart, mint hagyományosan a SUHANJ! Alapítvány támogatása, a Bridge Budapest Egyesület által létrehozott Edison platform támogatása, amely a gyermekek készségfejlesztéséhez kapcsolódó értékalapú szereplőket tömöríti és együttműködésre ösztönzi, vagy a HBLF Romaster Programban való részvétel, amelynek célja a tehetséges roma fiatalok képzése. Emellett a Magyar Telekom rendelkezik olyan civil együttműködésekkel, amelyek célja az adott évben megvalósítandó kezdeményezések támogatása, de ezek kapcsán arra is vonatkozik, hogy az adott programok olyan társadalmi és környezeti kérdésekre adnak megoldást, amelyeket a vállalat kiemelt prioritásként kezel. Ilyen például a nők képviselete az informatikai szakmákban a Nők az Informatikai Biztonságban Egyesület támogatásán keresztül, vagy a Magyar Etológia Alapítvány programjának támogatása, amelynek célja, hogy a szülők számára tudományos kutatásokon alapuló megoldásokat nyújtson kisgyermekeik eszközhasználatával kapcsolatban. 7.6.5 Beszállítók A Magyar Telekom a fenntartható ellátási lánc menedzsment folyamat keretében minden évben megvizsgálja beszállítóinak fenntarthatósági teljesítményét. A Magyar Telekom ezt a Deutsche Telekommal közösen az EcoVadis rendszerben teszi, míg az ott nem értékelt beszállítók esetében önállóan végzi. A Magyar Telekom felkéri a stratégiailag fontos, magas kockázati tényezővel rendelkező beszállítókat, hogy az EcoVadis részletes kritériumai alapján nyilatkozzanak működési gyakorlatukról. Ennek keretében 46 beszállító közvetlenül és 3 311 közvetve rendelkezik érvényes értékeléssel a társadalmi, környezeti, gazdasági és fenntartható beszerzési kritériumok alapján. Ezek a beszállítók az éves megrendelési érték 34,28%-át adták, ami 2017-ben 40,59%, 2018-ban 45,06%, 2019-ben 44,40%, 2020-ban 38,30%, 2021-ben 36,56% és 2022-ben 34,28%. A Magyar Telekom 2023-ban további 300 beszállítót keresett meg a webaudit kérdőívvel. 7.6.6 Jövő generációi A Magyar Telekom a jövő generációját is támogatja. A KraftLab közösségi kreatív térként jött létre Debrecenben, hogy segítse a fiatalokat, lehetőséget és eszközöket biztosítson a fejlődésükhöz. Kockázatmentesen kísérletezhetnek, és hogy a digitális eszközöket és a digitális világ lehetőségeit saját fejlődésük érdekében használhassák, egyedül vagy egymással együttműködve. A közösségi tér 2023-ban is telt házzal, közel 3 500 látogatóval működött tovább.
286 8 VÁLLALATI MEGFELELŐSÉG (COMPLIANCE) A Magyar Telekom Vállalati megfelelőségi programjának kialakításakor a cél annak biztosítása volt, hogy a Magyar Telekom üzleti tevékenységét maximális tudatossággal és elkötelezettséggel, a vonatkozó törvények és jogszabályok betartásával, az etikus üzleti magatartás legszigorúbb normáival összhangban végezze. A Társaság ehhez az esetleg felmerülő megfelelőségi kockázatokkal foglalkozó utasításokat adott ki, és az azokban foglalt eljárásokat alkalmazza, amelyekkel kapcsolatban folyamatos oktatást biztosítanak munkavállalóik számára. A feltételezett nem-megfelelőség eseteinek jelentésére, kivizsgálására, nyomon követésére és kiigazítására egyértelmű folyamatokat alakítottak ki. A vállalati megfelelőségi programot a Csoport megfelelőségi vezető felügyeli. A Csoport megfelelőségi vezető közvetlenül az Audit Bizottságnak jelent, és együttműködik az Igazgatósággal, a Felügyelő Bizottsággal és a menedzsmenttel. A Vállalati megfelelőségi program középpontjában a Működési Kódex áll. A Magyar Telekom Nyrt. Működési Kódexe a vállalati megfelelőségi követelmények összefoglalását tartalmazza, rögzíti a Társaság közös értékeit, és egyben a Magyar Telekom erős pozíciójának, reputációjának és sikeres jövőjének záloga is. A Működési Kódex a Magyar Telekomon belül mindenkire érvényes, a munkatársaktól az igazgatósági tagokig. Ezen felül a Magyar Telekom szerződéses partnereinek is meg kell ismerniük és el kell fogadniuk ezeket az értékeket a beszerzési honlapon való regisztrálásukkor. 2010-ben egy külső, független fél vizsgálta a Compliance program kialakítását, és a külső elvárásoknak való megfelelésről, a rendszer kialakításáról tanúsítványt kapott a vállalat. 2013-ban megtörtént a program felülvizsgálata, kiterjesztve egyéb területekre is – úgymint beszerzés, belső ellenőrzés, HR, értékesítés. A vizsgálat már nem csak a rendszer kialakításának ellenőrzését célozta a különböző területeken, hanem a kontrollrendszer működési hatékonyságának mérését is. A Társaság az elvárásoknak eleget tett, amelyről az Ernst&Young mint független külső fél tanúsítványt adott ki. 2017-ben ismét független külső auditor (KPMG) is minősítette a Magyar Telekom megfelelőségi rendszerének hatékonyságát, amelynek értelmében megfelelőségi program megfelel a nemzetközi elvárásoknak és az új antikorrupciós ISO szabványnak is. 2021- ben ismételten egy külső tanácsadó (KPMG Németország) vizsgálta meg a Compliance programot. A programot hatékonynak és megfelelően működőnek minősítették. 2008-ban indult az első megfelelőségi távoktatás „A vesztegetés és a korrupció tudatos felismerése” témában. Azóta az új belépő munkatársak részére egy általános eLearning képzést biztosít a vállalat, amely minden a Társasághoz érkező munkatárs részére kötelező, és a Működési Kódex elfogadásával zárul. A program elindítása óta pedig összesen 107 673 távoktatási képzést végeztek el a munkavállalók csoport szinten olyan témákban, mint megfelelőségi tudatosság, korrupcióellenes intézkedések, szállítói átvilágítás, összeférhetetlenség vagy bennfentes kereskedelem. Ezen túlmenően a Társaság a megfelelőségi és visszaélési kockázatnak kitett szakterületeken dolgozók számára – mind az anyavállalatban, mind a magyar és nemzetközi leányvállalatokban – személyes tréningeket is szervezett korrupcióellenes magatartás, szerződéses partnerek átvilágítása és ajándékozási szabályok témakörökben. 2023-ban, a korábbi évekhez hasonlóan a Magyar Telekom Nyrt. szervezeteinek és leányvállalatainak részvételével folyt kockázatelemzés (Compliance Risk Assessment „CRA”). A felmérés eredménye alapján átfogó vizsgálat készült a lehetséges megfelelőségi és visszaélési kockázatokra vonatkozóan, aminek eredményeit a társaság Audit Bizottsága elé terjesztettük. Az év során a Társaság ellenőrzi az etikátlan magatartással kapcsolatban érkezett bejelentések megalapozottságát, és szükség esetén a bejelentéseket kivizsgálják. Amennyiben megvalósult visszaélést tapasztalnak, gondoskodnak a szükséges intézkedések megtételéről. A Magyar Telekom a vonatkozó jogszabályokban és szabályozásokban elvárt módon tesz közzé információt a korrupciós esetekről és az azok kapcsán megtett intézkedésekről. 8.1 Korrupció és megvesztegetés elleni küzdelem 8.1.1 Politikák A Magyar Telekom nem tolerálja a korrupciót vagy annak kísérletét, ezért több belső szabályozást és eljárást vezetett be a megvesztegetés (ideértve annak lehetővé tételét) megelőzésére és megakadályozására. A Magyar Telekom betartja a Csoport korrupcióellenes szabályait és elvárja, hogy üzleti partnerei hasonlóképpen tartózkodjanak a Magyar Telekom által kifizetett pénz vagy egyéb ellenszolgáltatás jogszerűtlen felhasználásától (ideértve a korrupcióellenes jogszabályok megsértését), valamint a közfunkciót betöltő vagy magánszemély(ek)nek történő közvetlen vagy közvetett kifizetéseket a Magyar Telekomnak vagy a nevében eljáró bármely személynek előnyös megítélése vagy döntésének befolyásolása céljából. A Magyar Telekom tiltja a korrupció és vesztegetés bármilyen formáját, ideértve, de nem kizárólagosan, a
287 személyes nyereséghez, előnyökhöz való juttatást, kenőpénz elfogadását vagy juttatását, ügymenetkönnyítő juttatások ígérését. A Társaság szintén tiltja, hogy a munkavállalók családjuk, barátaik, közeli vagy távoli ismerőseik számára kedvező döntéseket hozzanak. Nem adható harmadik félnek ajándék vagy eseményre való meghívás, ha az, akárcsak vélhetően, hatással lehet egy üzleti tranzakcióra. A Magyar Telekom sem pénzügyileg, sem erkölcsileg nem támogat politikai pártokat, szervezeteket vagy azok képviselőit. A Magyar Telekom nem folytat üzleti tevékenységet olyan harmadik felekkel, melyek megszegik a Megfelelőségi program korrupcióellenes szabályait vagy a Működési Kódex alapelveit. Átvilágítási eljárások: Nincs meghatározott minta arra, hogy milyen mélységű átvilágítást kell elvégezni ahhoz, hogy a korrupcióellenes törvények szerinti felelősségre vonás, ill. vizsgálatok elkerülhetőek legyenek. Ezeknek az eljárásoknak a célja az, hogy a nagy kockázatot jelentő területeket beazonosítsák, és hogy megfelelő iránymutatást adjanak annak meghatározására, mikor indokolt további átvilágítás és vizsgálat. 8.1.2 Politikák eredményei Az év során ellenőrzésre került a Társasághoz etikátlan magatartással kapcsolatban érkezett bejelentések megalapozottsága, és szükség esetén a bejelentések kivizsgálásra kerülnek. Amennyiben a vállalat megvalósult visszaélést tapasztal, gondoskodik a szükséges válaszlépések megtételéről. A belső és külső szabályok megsértésével kapcsolatos panaszok és észrevételek benyújthatók a Magyar Telekom Mondd el! portálján. A munkavállalók megfelelőséggel összefüggő kérdéseiket a Kérdezz! intranetes portálon tehetik fel. 8.1.3 Kockázatok A jogszabályok és szabályozás megszegése elleni hatékony és eredményes védekezés fontos alapja és feltétele a Magyar Telekomnál fennálló megfelelőségi kockázatok, valamint a feltárt vagy egyéb módon ismertté vált megfelelőségi esetek szisztematikus nyilvántartása és elemzése. Az éves Megfelelőségi Kockázatértékelésünk (CRA) külön kezeli az aktív és passzív korrupciót. A kockázatértékelés minden esetben magában foglalja a Magyar Telekom, a Telekom Rendszerintegráció Zrt., a Makedonski Telekom értékelését. Egyéb leányvállalatokat a megfelelőségi vizsgálatokból származó inputok alapján eseti jelleggel veszünk fel a kockázatértékelésbe. A CRA teljeskörűen lefedi a fentiekben említett társaságokat. A Megfelelőségi Kockázat Felmérés kiértékelését követően a Csoport megfelelőségi vezető a megfeleléssel kapcsolatos kockázatokra vonatkozó felmérés eredményeiről jelentésben tájékoztatja az Audit Bizottságot, Igazgatóságot, a Felügyelő Bizottságot és a menedzsmentet, illetve negyedévente beszámol az intézkedések aktuális helyzetéről. 9 GAZDASÁGI KÖRNYEZET ÉS KITEKINTÉS 2023-ban, a korábbi évek gazdasági folyamatai következtében, világszerte jelentősen visszaesett a növekedés míg az infláció magas szinteket ért el, különösen az év eleje során. Mindeközben a távközlési iparág továbbra is kulcsfontosságú szerepet játszik, mivel a digitalizáció iránti igény és a digitalizáció által nyújtotta lehetőségek köre dinamikusan nő, fejlődik. 9.1 Gazdasági környezet és kitekintés 2023. során a magyarországi GDP csökkenést mutatott, elsősorban a lakossági fogyasztás csökkenésének és a beruházási szintek visszaesésének következtében. Előbbit legfőképp a magas inflációs környezet eredményezte, a lakossági fogyasztás nem tudott lépést tartani az átlagosan 17,6%-os inflációval. Az infláció megfékezése érdekében a jegybank több lépésben hajtott végre kamatemelést 2022. során, aminek következtében 2023 második negyedévétől csökkenő tendenciát mutatott az inflációs ráta. Ennek köszönhetően 2023 második felében a jegybank megkezdte a monetáris lazítást, ami várhatóan kedvezően hat majd a gazdasági növekedésre. A magyar távközlési szektor esetén, az adat-szolgáltatások iránti változatlanul erős kereslet ellensúlyozni tudta a költségekre helyezkedő nyomás kedvezőtlen hatását, így 2023 során is megőrizte lendületét az ágazat. Előre tekintve, további bizonytalanságok vannak a gazdasági és üzleti folyamatok tekintetében, valamint a versenykörnyezet változásaival kapcsolatban. Mindemellett, a hálózatának megbízhatóságának és biztonságának, valamint vezető piaci pozíciónk biztosítása érdekében a Magyar Telekom továbbra is elkötelezett az infrastruktúra- fejlesztések és az ügyfélközpontú működési megközelítés mellett.
288 10 BELSŐ KONTROLLOK, KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK 10.1 A belső kontrollok rendszerének bemutatása, az adott időszaki tevékenység értékelése A Magyar Telekom menedzsmentje elkötelezett egy megfelelő szintű belső kontroll rendszer kialakításáért és működtetéséért, amely a pénzügyi beszámolók megbízhatóságát, működési és megfelelőségi kockázatok minimalizálását biztosítja. A pénzügyi beszámoló megbízhatóságát biztosító kontrollkörnyezet úgy lett kialakítva, hogy elvárható biztonságot nyújtson arra, hogy a pénzügyi jelentések és a külső célra készülő pénzügyi beszámolói megfeleljenek az Európai Unió által jóváhagyott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardoknak (IFRS). A 2023. évi üzleti évre vonatkozóan a kontrollok dokumentációja és értékelése az informatikai rendszerrel támogatott ICS- Tool 4 rendszerben lett elvégezve. A tranzakció szintű kontrollok a Társaság üzleti folyamataiba beépített kontrollokat írják le, amelyek úgy lettek kialakítva és úgy vannak működtetve, hogy megakadályozzák vagy időben azonosítsák a Társaság pénzügyi beszámolójában szereplő minden jelentős beszámoló sor és nyilvánosságra hozott információ esetleges materiális hibáit. A Magyar Telekom belső kontrollrendszerének teljes értékelése a Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission (COSO) által kiadott “Belső kontroll – integrált keretrendszer” módszerén alapul, a rendszer működését a függetlenített belső ellenőrzési funkció is támogatja. Kockázatalapú belső ellenőrzési munkaterv szerinti vizsgálatokkal, valamint ICS kontrollok tesztelésével járul hozzá a belső kontrollfolyamatok javításához és a fennálló kockázatok csökkentéséhez. Az ellenőrzések alapján meghozott intézkedések teljesülését a belső ellenőrzési szakterület nyomon követi. Az ellenőrzések megállapításairól, azok nyomán megfogalmazott intézkedésekről és a feladatok teljesítéséről többek között a Felügyelőbizottság és az Auditbizottság is rendszeres tájékoztatást kap. Az alkalmazott belső kontroll keretrendszer követelményeivel összhangban a menedzsment minden pénzügyi évben értékeli a belső kontrollrendszer hatékonyságát. A menedzsment 2023-ra vonatkozó értékelése lezárult, és a begyűjtött információk alapján a belső kontroll rendszer hatékonyan működött abban a vonatkozásban, hogy megakadályozza a pénzügyi beszámolóban az esetleges materiális hibákat, illetve csökkentse a működési és megfelelőségi kockázatokat. A Társaság részvényesei a publikus jelentésekből értesülhetnek a belső kontrollrendszer működéséről. A Magyar Telekom menedzsmentje és Igazgatósága elkötelezett arra, hogy a Magyar Telekom Csoport minden üzleti tevékenységét a legszigorúbb jogi és etikai normák szerint folytassa. Ezen elkötelezettség eredményeképp alkotta meg az Igazgatóság a Magyar Telekom Vállalati megfelelőségi programját. A Vállalati megfelelőségi program a Magyar Telekom Csoport minden testületére, szervezetére és munkavállalójára, valamint a tanácsadókra, megbízottakra, képviselőkre és minden olyan személyre vagy szervezetre vonatkozik, amely a Társaság vagy annak leányvállalata nevében végez munkát. A Magyar Telekom Vállalati megfelelőségi programja biztosítja, hogy a Magyar Telekom Csoport üzleti tevékenységét az alkalmazandó törvények és jogszabályok legmesszemenőbb figyelembevételével és betartásával tudatosan, a legmagasabb szintű képzéssel és elkötelezettséggel folytassa. Ez olyan irányelvek és eljárások megvalósítását kívánja meg, amelyek kezelik a potenciális megfelelőségi kockázatokat, valamint meghatározott folyamatokat vezetnek be a megfelelőség gyanított vagy valós hiányának jelentése, kivizsgálása, nyomon követése és korrekciója érdekében. 10.2 Pénzügyi instrumentumok hasznosítása, kockázatkezelési és fedezeti ügylet politika Bevezetés A Magyar Telekom Magyarország vezető telekommunikációs szolgáltatójaként a telekommunikációs és informatikai iparágban bizonytalanságoknak és változásoknak van kitéve. Ahhoz, hogy a Társaság ebben a folyamatosan változó környezetben sikeresen működhessen, szisztematikusan azonosítani, értékelni és kezelni kell a kockázatokat. Kockázatkezelési rendszerre nemcsak üzleti szempontból van szükség, hanem a tőzsdei cégként a Magyar Telekom kötelezettsége is, hogy kockázatkezelési rendszert működtessen, és kockázati jelentést készítsen befektetői tájékoztatására. 4 Internal Control System
289 A Társaság átfogó kockázatkezelési rendszerének kialakításakor a Budapesti Értéktőzsde ajánlásaiban, valamint egyéb nemzetközi vonatkozó szabályokban rögzítettek szerint járt el. A csoportszintű kockázatkezelési rendszer a stratégiai, működési, pénzügyi, megfelelőségi, jogi kockázatokra terjed ki, a Társaság konszolidált vállalataira is vonatkozóan. A cél e kockázatok korai felismerése, figyelemmel kísérése és megfelelő kezelése. Kockázatkezelési irányelv A Magyar Telekom Nyrt. irányelve, hogy a részvényeseknek és a piaci szereplőknek szóló közzétételek pontos és teljes képet adjanak a Magyar Telekom Csoportról és minden vonatkozásban tükrözzék annak pénzügyi helyzetét és működési eredményét. Ezen közzétételek az alkalmazandó törvényeknek, előírásoknak és szabályozásoknak megfelelő rendszerességgel készülnek. A kockázatkezelési rendszer szervezete és folyamata Annak érdekében, hogy ezen céloknak megfeleljen a Magyar Telekom, folyamatosan fejlesztésre és rendszeresen felülvizsgálatra kerül a kockázatkezelési rendszerelemeinek a működőképessége és hatékonysága. A kockázatkezelési rendszer magában foglalja a kockázatok azonosítását, hatásuk felmérését, szükséges intézkedési tervek kialakítását, valamint ezek hatékonyságának és eredményeinek követését. A Magyar Telekom a csoportszintű kockázatkezelési szervezet által kialakított, az Igazgatóság által jóváhagyott kockázatkezelési irányelvek mentén végzi a kockázatkezelési tevékenységet. Az egyes szervezetek kockázattulajdonosai felelősek a kockázatok azonosításáért, jelentéséért, értékeléséért és folyamatos nyomon követéséért, mindezt a kockázatkezelés folyamat keretrendszerének megfelelően kell végezniük a központi kockázatkezelési szervezet felügyelete mellett. A menedzsment figyelembe veszi a potenciális kockázatokat az éves tervezési folyamatban. A kialakított kockázatkezelési standard folyamat keretet biztosít: ▪ A kockázatok teljeskörű beazonosítása az összes szervezet bevonása által. ▪ A kockázatok azonosítása után a kockázatok részletesebb elemzésére, értékelésére és számszerűsítésére egy meghatározott módszertan szerint, számszerűsíti a Társaság (a bekövetkezési valószínűségük és lehetséges hatásuk becslésével). A kockázatok értékelése lehetővé teszi, hogy a menedzsment hatékonyabban tudjon azokra a kockázatokra fókuszálni, amelyek a vállalat stratégiai célkitűzéseit szignifikáns mértékben befolyásolják. ▪ Ezt követően döntés születik a konkrét cselekvési irányról a kockázatok csökkentése érdekében. ▪ Az adott kockázattulajdonos végrehajtja, nyomon követi és értékeli a kapcsolódó intézkedéseket. ▪ Ezek a lépések szükség szerint ismétlődnek azért, hogy tükrözzék az aktuális fejlesztéseket, döntéseket. A kockázatkezelési rendszer hatékony működtetése érdekében a Magyar Telekomban biztosítani kell, hogy a vezetés valamennyi fontos kockázat ismeretében hozza meg üzleti döntéseit, amit a Társaság szervezetei a rendszeres Magyar Telekom csoportszintű kockázati jelentés útján támogatnak. Ugyanakkor a Magyar Telekom az üzleti terveihez kapcsolódó kockázatokat is folyamatosan értékeli és kezeli, valamint figyelembe veszi a kockázatkezelési folyamat során. A Magyar Telekom működésére ható kockázati tényezők rendszeresen felülvizsgálatra kerülnek. Minden leányvállalatnak és szervezetnek kötelessége azonosítani és jelenteni működésének kockázatait. Ezen kockázatok kiértékelése után az eredmény, egy csoportszintű kockázati jelentés formájában az Igazgatóság, az Auditbizottság, illetve a Deutsche Telekom Risk management szervezete felé beterjesztésre kerül. Ez a rendszeres beszámoló biztosítja a legjelentősebb kockázatok felügyeletét, a naprakész kockázatcsökkentő intézkedések meglétét és rendszeres nyomon követését. A Társaság negyedéves kockázatjelentési rendszerét folyamatos, proaktív jelentési kötelezettség egészíti ki Magyar Telekom csoportszinten. Ennek keretében a cégcsoport tagjainak és szervezeteinek minden tudomásukra jutó, a jelentési kötelezettség feltételeinek megfelelő új tényt, információt, illetve kockázatot azonnal jelenteniük kell. Az így közölt információkat a kockázatkezelési szakterület értékeli, és lényeges új kockázat vagy információ felmerülése esetén értesíti a Gazdasági vezérigazgató-helyettest. A munkatársak felelősségét a kockázatok követésére és kezelésére vonatkozóan belső utasítás szabályozza. A kockázatok értékelését hároméves időszakra végzi a Magyar Telekom Csoport. Ha a kockázat értékelési időszakon túl is léteznek jelentős kockázatok, ezeket a Társaság folyamatosan figyelemmel kíséri.
290 A kockázatok szisztematikus kezelése mellett a lehetőségek azonosítása és stratégiai, pénzügyi értékelésük lényeges része a Magyar Telekom Csoport éves tervezési folyamatának. Ez lehetővé teszi a Társaság számára, hogy ezeket a lehetőségeket figyelembe vegye az előrejelzéseiben. 10.3 Főbb kockázati tényezők A Társaság pénzügyi helyzetét, működési eredményét, illetve az értékpapírjainak piaci árfolyamát ezen kockázatok bármelyike negatívan befolyásolhatja. Nem csak az alábbiakban felvázolt kockázatokkal kell szembenéznie a Társaságnak, hanem további, jelenleg nem ismert kockázatok, vagy olyan kockázatok, melyek jelenleg kisebb prioritással rendelkeznek, szintén kedvezőtlen hatással lehetnek a pénzügyi helyzetre, működési eredményre, illetve az értékpapírjainak árfolyamára. Szabályozási kockázatok ▪ A Magyar Telekom erősen szabályozott piaci környezetben működik. A szabályozási környezet jelentős része uniós jogalkotás eredménye. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Társaság együttműködik és folyamatos aktív párbeszédet folytatunk a szabályozó hatóságokkal. ▪ Olyan folyamatokat tart fenn, amelyek biztosítják a szabályozások betartását és az időbeli és pontos információk biztosítását a szabályozó hatóságok számára. Jogi kockázatok ▪ Hatósági ügyek és jogviták harmadik felekkel befolyásolhatják a Társaság működési eredményét. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ Jogi képviseleten keresztül érdekeinek és értékeinek védelme, jogvitás ügyek folyamatos menedzselése, nyomon követése. ▪ Lásd továbbá a compliance kockázatok menedzselési tevékenységét. Pénzügyi kockázatok ▪ A Társaság a pénzügyi kockázatainak kezelését a Konszolidált éves beszámoló 5. megjegyzésében írja le részletesen. ▪ A technológiai és a távközlési ágazat fejlesztései egyes eszközeink könyv szerinti értékének csökkenését, értékvesztését okozhatják. ▪ A magyar adórendszer előre nem látható változásai negatív hatással lehetnek a Társaság eredményére. ▪ A devizaárfolyamok ingadozása kedvezőtlenül befolyásolhatja a Társaság működési eredményét. ▪ A Társaság befektetéseinek értékét, a működési eredményét és pénzügyi helyzetét kedvezőtlenül befolyásolhatják a magyarországi és más országokban bekövetkező gazdasági, geopolitikai fejlemények. ▪ Az infláció emelkedő tendenciája korlátozott kiszámíthatósággal erodálhatja a Magyar Telekom eredményeit. ▪ Jövőbeni globális energiaválság közvetlen hatásaként tovább emelkedhet a villamos energia, valamint számos fontos energiahordozó (földgáz, kőolaj, szén) piaci ára. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Társaság folyamatosan elemezi a pénzügyi tény adatokat, és előrejelzéseket ad a pénzügyi mutatók vonatkozásában. ▪ A Társaság a technológiai és távközlési ágazat fejlesztéseit figyelemmel kíséri. ▪ A Társaság érzékenységvizsgálatokat végez (pl. deviza, szabad pénzáramlás). ▪ A Társaság éves szinten az összes kulcsfontosságú kontrollra teszteket végez. ▪ A Társaság a folyamatait, rendszereit folyamatosan fejleszti az automatizált könyvelések, riportolások és ellenőrzések céljából. ▪ A Társaság az energia árakat folyamatosan monitorozza, hogy megfelelő árszinten tudjon vásárolni Stratégiai kockázatok ▪ A Társaság erős versenynek van kitéve a hazai vezetékes piacon, mivel a hálózatfejlesztésnek köszönhetően egyre több földrajzi területen kerül átfedésbe a versenytársaival. ▪ A Társaság szintén erős versenynek van kitéve az rendszerintegráció, IT és a mobil szegmensben is. ▪ Jelentős kihívást jelent a távközlési piac új trendjeihez és technológiai változásaihoz (IoT, Big Data, AI, 5G) való alkalmazkodás.
291 ▪ Az eredményre negatív hatással lehetnek a mobilkommunikációs technológiáknak tulajdonított valós vagy vélt egészségügyi kockázatok, az új technológiákkal kapcsolatos megalapozatlan és gyorsan terjedő hírek. ▪ Fenntarthatóság: információ a Társaság fenntarthatósági kockázatokkal kapcsolatos megközelítéséről és lehetőségekről az Üzleti / Vezetőségi jelentés 7.fejezetben található. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Társaság folyamatosan befektet a hálózatának fejlesztésébe. ▪ Átalakítja belső folyamatait, hogy még felkészültebb legyen a jövő kihívásaira. ▪ A technológiai fejlesztéseket és a versenytársak tevékenységét figyelemmel kíséri. ▪ A Társaság felelősségteljes és fenntartható üzleti tevékenységet folytat. ▪ A Társaság a bizalom és a hírnév megőrzése érdekében folyamatosan tájékoztatja fő érdekelt feleit a terveiről, kockázatairól, eredményeiről. ▪ A Társaság a digitális kezdeményezéseket beépíti a hosszú távú tervezésbe, és összehangolja technológiai és üzleti stratégiáit. ▪ A Társaság folyamatosan képzéseket biztosít munkatársai számára az új technológiák megismerése érdekében. Működési kockázatok ▪ A Társaság működési modelljének jövőjét az üzleti és technológiai környezet jelenleg még előre nem látható változásai befolyásolhatják. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Magyar Telekom rugalmas üzleti modellel rendelkezik. Szorosan figyelemmel kíséri a versenytársi környezetet minden piacon, és megfelelően reagál mind a fogyasztói, mind az üzleti igényekre. ▪ A Társaság árajánlatai versenyképesek a piacokon, amelyeken működik. ▪ A Társaság támogatja az üzleti ügyfeleinek hatékonyságának növelését innovatív termékekkel. ▪ A Társaság átalakítja belső folyamatait, hogy még felkészültebb legyen a jövő kihívásaira. ▪ Egy világjárvány hatása a Magyar Telekom teljes kockázati környezetét befolyásolhatja. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Covid-19 hatásaira való reagálás során szerzett tapasztalatok a mindennapi működés részévé váltak. Tekintettel a távközlési ágazat jellegére, a kommunikációs szolgáltatások fontos szerepére egy világjárvány során, a Társaság folyamatosan erősíti digitális stratégiáját. ▪ A Magyar Telekom folyamatosan befektet a hálózatának fejlesztésébe azért, hogy felkészüljön a jövő kihívásaira és továbbra is sikeresen tudja biztosítani a hálózati infrastruktúra működését, kapacitását. ▪ A Magyar Telekom a távmunka feltételeinek megteremtésével és lehetővé tételével biztosítani tudja a munkavállalók egészségvédelmét, termelékenységét és hatékony munkavégzését. ▪ A rendszerhibák hatásai csökkent felhasználói forgalmat és kisebb bevételt eredményezhetnek, bírságokat szabhatnak ki a Társaságra, valamint árthatnak hírnevének. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Magyar Telekom hálózat felügyeleti rendszereket működtet, helyreállítási célértéket határoz meg annak érdekében, hogy a szolgáltatás kieséseket minimalizálni tudja. ▪ Az ügyfelek időben való tájékoztatását a hibákról kulcs fontosságúnak tartja, ezért fejlett tájékoztatási rendszert működtet. ▪ A kulcs munkatársak elvesztése gyengítheti a Társaság üzletét. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ Fejlett humán stratégia működtetése, részleteit lásd az Üzleti / Vezetőségi jelentés 3. Szociális és foglalkoztatási kérdések, emberi jogok fejezetben. ▪ Világszerte jelentősen emelkedett a kibertámadások száma az utóbbi időben. A kiberbiztonsági kockázat a világjárvány miatt tovább súlyosbodott, mivel a munkavégzés, a vásárlás, a társas kapcsolatok és az oktatás jelentős mértékben a digitalizáció irányába tolódott el. A digitalizáció rapid fejlődése megnövelte a szervezetek sebezhetőségét kibertámadások esetén. Emellett a távmunkavégzés lehetőségének szélesebb körű alkalmazása növelheti az üzleti információk és adatokat érintő visszaélések, valamint az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférések, adatlopások kockázatát, illetve az ezekkel való visszaélések lehetőségét.
292 Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Magyar Telekom a legmagasabb biztonsági előírásoknak megfelelve nyújtja szolgáltatásait és folyamatosan teszteli és aktualizálja a kiberbiztonsági intézkedéseit. ▪ A Társaság rendszeres felülvizsgálatokat végez az üzleti tevékenységét érintő legjelentősebb biztonsági kockázatok kapcsán. Stratégiájának része a kockázatok felismerése, megelőzésére és az ezekre való reagálásra. ▪ A Társaság kiberbiztonsági megközelítése a kiberbiztonsági incidensek kockázatának minimalizálására összpontosít, amelyek érintik hálózatait, rendszereit és szolgáltatásait. ▪ A helyes biztonsági magatartást erősíti a kollégák körében kommunikációval, kampányokkal és képzésekkel. ▪ Az adatvédelmi jogsértések rendkívül magas bírságokkal sújthatók. Az adatkezelés jellegéhez, céljaihoz és az adatvédelmi kockázatokhoz igazított technikai és szervezési intézkedések és a jól kialakított adatvédelmi irányítási struktúrák ellenére sem lehet teljesen kizárni adatvédelmi incidensek bekövetkezését, adatvédelmi megfelelőségben mutatkozó hiányosságok előfordulását. Felmerülhetnek olyan hibák, amelyek negatív hatással lehetnek a Magyar Telekom hírnevére, a költségekre és hátrányos jogkövetkezményeket (beleértve a bírságot is) vonhatnak maguk után. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ Az adatvédelmi megfelelőség érdekében és ezáltal a meg nem felelésből fakadó hátrányos jogkövetkezmények(bírság) elkerülése érdekében különös figyelmet fordít a Társaság az adatvédelmi alapelvek (pl. célhoz kötöttség, adattakarékosság) betartására,, a megfelelő adatkezelési jogalapok meghatározására, a beépített és alapértelmezett adatvédelem követésére szolgáltatásaink és folyamataink kialakítása és működtetése során, magasszintű adatbiztonsági intézkedésekre, továbbá az olyan rendszerszintű hibák elkerülésére, melyek nagy számú előfizetőre, munkavállalóra vagy érintettre vannak kihatással. ▪ Rendszeres adatvédelmi és adatbiztonsági képzéseket nyújt, az adatvédelmi tudatosságot növelő kommunikációt folytat, továbbá egyéb olyan eszközöket (pl. vállalati intraneten elérhető adatvédelmi segédanyagok) biztosít a Magyar Telekom a kollegáknak, amelyek segítik őket abban, hogy jobb, kockázat-tudatosabb döntéseket tudjanak hozni. ▪ A mesterséges intelligencia rendszerek utóbbi években érzékelhető felgyorsult térnyerése kiemelt figyelmet követel, melynek elmulasztása, nem megfelelő alkalmazása adott esetben súlyos jogi következményekkel járhat. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Társaság kapcsolódó irányelveket, követelményeket beépíti a folyamataiba és rendszeres jogi és megfelelőségi támogatást nyújt az üzleti döntések során a mesterséges intelligencia rendszerek alkalmazhatóságában, fejlesztésében. ▪ A mesterséges intelligencia rendszerek alkalmazása során, amennyiben ezek személyes adatok kezelésével járnak együtt, a Társaság kiemelt figyelmet fordít az adatvédelmi szabályoknak való megfelelőségre. ▪ Beszerzés és szállítói lánc: a Magyar Telekom számos beszállítóval működik együtt. A nagyobb kockázatot jelentő termékek és szolgáltatások közé tartoznak a hardver, hálózati technológiai komponensek, valamint minden olyan termék és szolgáltatás, amelyet közvetlenül a végfelhasználóknak nyújt. Az ellátási kockázatokat nem lehet teljesen kizárni. Járványok, természeti katasztrófák, háborúk, egyéb szállítási szűk keresztmetszetek, áremelkedések, gazdasági vagy politikai körülmények változásai vagy a beszállítók termékstratégiái negatív hatással lehetnek a Társaság üzleti folyamataira és az eredményeire. További kockázatok származhatnak az egyes beszállítóktól való függésből vagy az egyes beszállítók aktuális kapacitásbeli vagy gazdasági okokra visszavezethető nemteljesítéséből is. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ Annak érdekében, hogy a Társaság a kockázati kitettséget csökkentse, szervezeti és működési, valamint szakirányú beszerzési stratégiákat alkalmaz. A beszerzési üzleti folyamatai tervezettek, és rendszeres belső és külső kontrollokkal ellenőrzi azokat. A beszerzéssel kapcsolatos kockázatok kezelésének kiemelt szakmai tényezői: a beszállítói bázis proaktív menedzselése, rendszeres és eseti átvilágítása, beszállítók szegmentálása, stratégiai és kritikus beszállítók kockázatelemzése és folyamatos aktív kapcsolattartás velük, közösen az üzleti területekkel.
293 Compliance kockázatok A jogszabályok megsértése a bizalom elvesztését, pénzügyi szankciókat és a Társaságrészvényesi értékének csökkenését okozhatják, valamint további szankciókhoz vezethetnek. A súlyos jogsértések büntetőeljáráshoz, peres eljárásokhoz hatósági ügyekhez vezethetnek. Kockázat menedzselési tevékenységek: ▪ A Társaság megfelelőségi keretrendszert működtet a kockázatok azonosítására, rendszeres értékelésére, enyhítésére. ▪ A Társaság a munkatársait képzi, tudatosítási programokat folytat, amelyek az etikai kultúrát ismertetik az egész szervezeten belül és segítik a munkavállalókat, hogy megértsék a szerepüket a megfelelőség biztosításában. ▪ A Magyar Telekom olyan kultúrát támogat, amelyben kollégák jelezhetik aggályaikat, így azonosítani tudja a problémákat és meg tudja akadályozni azok megismétlődését. 10.4 Pénzügyi kockázatok kezelése A Társaság pénzügyi instrumentumai minősítését az Éves Beszámoló 4. megjegyzésében, a Társaság pénzügyi kockázatainak kezelését az Éves Beszámoló 5. megjegyzésében írjuk le részletesen. 11 A 2023-AS PÉNZÜGYI EREDMÉNYEK ELEMZÉSE 11.1 Bevételek Az összes bevétel a 2022-es 593 milliárd forintról 2023-ra 691 milliárd forintra nőtt, tükrözve a mobil adatforgalom és a vezetékes szélessáv továbbra is erőteljes növekedését, valamint a Magyarországon végrehajtott infláció-alapú díjkorrekció hatásait. A mobil bevételek 443,5 milliárd forintra nőttek 2023-ban a 2022-es 386,2 milliárd forinthoz képest, ami tükrözi a mobil adathasználat folyamatos pozitív lendületét. ▪ A hangalapú kiskereskedelmi bevételek 9,6%-kal, 114 milliárd forintra nőttek 2023-ban, mivel a tapasztalt alacsonyabb felhasználási szinteket ellensúlyozta a magyarországi működésben végrehajtott infláció-alapú díjkorrekció hatása. ▪ A hangalapú nagykereskedelmi bevételek 4,7%-kal 8,1 milliárd forintra csökkentek 2023-ban az alacsonyabb bejövő forgalom miatt. ▪ Az adatbevételek 28,5%-kal 168,6 milliárd forintra nőttek 2023-ban az előfizetők számának folyamatos növekedése és a mobiladat-használat iránti erős kereslet eredményeként. ▪ Az SMS bevételek 9,9%-kal 24,9 milliárd forintra nőttek 2023-ban, mivel a nagyjából stabil használati szintek a díjkorrekció pozitív hatásaival párosultak. ▪ A készülékértékesítési bevételek 2,7%-kal 109,4 milliárd forintra nőtt 2023-ban, elsősorban a készülékek átlagos árának emelkedése miatt. A vezetékes bevételek 2023-ban 231,9 milliárd forintra nőttek a 2022-es 197,3 milliárd forintról, elsősorban a szélessávú és TV bevételek növekedése miatt. ▪ A hangalapú kiskereskedelmi bevételek 2,5%-kal, 30,1 milliárd forintra nőttek 2023-ban, mivel a magyarországi előfizetői bázis és használati szint további csökkenését mérsékelték a díjkorrekció hatásai. ▪ A szélessávú kiskereskedelmi bevételek 27,3%-kal 79,5 milliárd forintra nőttek 2023-ban, köszönhetően a tapasztalt további ügyfélkör növekedésnek, valamint a sávszélesség-bővítési tranzakciók iránti továbbra is erős magyarországi keresletnek és az infláció alapú díjkorrekció hatásának. ▪ A TV bevételek 17,3%-kal 61,6 milliárd forintra nőttek 2023-ban, tükrözve az IPTV ügyfélkör folyamatos bővülését, valamint a díjkorrekciós intézkedéseket. ▪ A vezetékes készülékértékesítésből származó bevételek 19,6%-kal 19,4 milliárd forintra nőttek 2023-ban, elsősorban a magasabb értékesítési volumennek és az alacsonyabb jelenértékhez kapcsolódó kedvezményeknek köszönhetően a magyarországi működésben.
294 ▪ A kiskereskedelmi adatbevételek 9,2%-kal 11,5 milliárd forintra nőttek 2023-ban a bérelt vonali vezetékes internet szolgáltatásokból származó bevételek növekedésének köszönhetően. ▪ A nagykereskedelmi bevételek 1,3%-kal 13,2 milliárd forintra nőttek 2023-ban, a magasabb vezetékes hozzáférési bevételeknek köszönhetően. A rendszerintegrációs (RI) és IT bevételek 15,5 milliárd forintra nőttek 2023-ban a 2022-es 9,4 milliárd forinthoz képest, ami elsősorban a nagy értékű magyarországi projektekből származó bevételek bővülésének volt köszönhető. 11.2 Közvetlen költségek A közvetlen költségek a 2022-es 252,3 milliárd forintról 2023-ra 278,5 milliárd forintra nőttek, az RI/IT-szolgáltatásokhoz, a behajthatatlan követelésekhez és az eszközértékesítéshez köthető költségek növekedésének eredményeként. ▪ Az összekapcsolási díjak 6,7%-kal 17,0 milliárd forintra csökkentek 2023-ban, tükrözve a magyarországi működés alacsonyabb használati szintjeit. ▪ Az RI/IT szolgáltatásokkal kapcsolatos költségek 49,8%-kal 11,9 milliárd forintra nőttek 2023-ban, ami a kapcsolódó projektek magasabb éves volumenét tükrözi. ▪ A követelések/pénzügyi eszközök értékvesztése és nyeresége és a szerződéses eszközök költségei 6,7 milliárd forinttal, 13,5 milliárd forintra nőttek 2023-ban, ami részben a magasabb bevételi bázist, valamint a törlesztőrészletre történő értékesítésekre képzett követelésekhez kapcsolódóan elszámolt 3,5 milliárd forintos előretekintő értékvesztést tükrözi, a megtérülési ráták romlásának nagyobb valószínűsége miatt. ▪ A távközlési adó 3,0%-kal, 25,5 milliárd forintra csökkent 2023-ban, ami leginkább az üzleti ügyfelek körében tapasztalható alacsonyabb mobil hang használatot tükrözi. ▪ Az egyéb közvetlen költségek 9,1%-kal, 210,6 milliárd forintra nőttek 2023-ban, elsősorban a magasabb készülékértékesítési költségek, valamint a roaming- és TV-tartalom kifizetések növekedése miatt. 11.3 Bruttó fedezet A bruttó fedezet 2023-ban 412,4 milliárd forintra nőtt a 2022-es 340,7 milliárd forintról, tükrözve a bevételek növekedését. 11.4 Személyi jellegű ráfordítások A személyi jellegű ráfordítások éves összevetésben 23,4%-kal 69,7 milliárd forintra emelkedtek 2023-ban, elsősorban a Magyarországon végrehajtott béremelések következtében. 11.5 Távközlési pótadó A távközlési pótadó 2023-ban 29,9 milliárd forintra emelkedett a 2022-es 24,5 milliárd forintról a magasabb bevételi bázis miatt. 11.6 Egyéb működési költségek Az egyéb működési költségek a 2022-es 63,3 milliárd forintról 2023-ra 80,8 milliárd forintra nőttek a magasabb energiaköltségek és az általános magyarországi inflációs nyomás következtében. 11.7 EBITDA Az EBITDA 2023-ban 236,3 milliárd forintra nőtt, szemben a 2022-es 201,0 milliárd forinttal, köszönhetően a magasabb bruttó fedezetnek, amely ellensúlyozni tudta a közvetett költségek növekedését. 11.8 Értékcsökkenési leírás Az értékcsökkenési és amortizációs költségek nagyjából változatlanok maradtak, 2023-ban 114,7 milliárd forintot tettek ki. 11.9 Működési eredmény A működési eredmény az EBITDA javulásának köszönhetően a 2022-es 86,8 milliárd forintról 2023-ban 121,6 milliárd forintra nőtt.
295 11.10 Nettó pénzügyi eredmény A nettó pénzügyi eredmény a 2022-es 23,8 milliárd forintos veszteségről 2023-ra 47,0 milliárd forintos veszteségre romlott. A kamatkiadás a lízingkötelezettségekhez kapcsolódó magasabb kamatok és a magasabb átlagos kamatköltségek miatt nőtt, míg az egyéb pénzügyi ráfordítások kedvezőtlen változása a származékos termékek valós értéken történő értékelésével kapcsolatos veszteségek emelkedését tükrözi. 11.11 Nyereségadó A társasági adó ráfordítások 2023-ban 15,6 milliárd forintra nőttek a 2022-es 14,1 milliárd forintról a magasabb adózás előtti eredmény miatt. 12 MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK A beszámolási időszakot követően jelentősebb esemény nem történt. Budapest, 2024. február 22.
296 Nyilatkozat Alulírottak nyilatkozunk, hogy ▪ az alkalmazható számviteli előírások alapján, a legjobb tudásunk szerint elkészített mellékelt éves beszámoló valós és megbízható képet ad a Magyar Telekom Nyrt. eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről, valamint nyereségéről és veszteségéről, továbbá ▪ a vezetőségi jelentés (üzleti jelentés) megbízható képet ad a Magyar Telekom Nyrt. helyzetéről, fejlődéséről és teljesítményéről, ismertetve a főbb kockázatokat és bizonytalansági tényezőket. Budapest, 2024. február 22.